240 SZALÓKI RÓBERT : 



szerűen kifejezésre jut sodrott leveleinek mesophyllumában is, 

 a melyben a szellőztető rendszer fejlettebb az assimiláló rend- 

 szernél. 



A harmadik a Ledum palusre L. faj, amelyet Sagorski 

 és Schneider ugyan nem gyűjtött, a melyről azonban a követ- 

 kezőket közli : ^ „lm Gebiete sehr selten. Nagy Krz. in Sümpfen 

 bei Eox, neuerdings, wie es scheint, dórt nicht wieder gefunden ; 

 Scherfel fand 1 Ex. im Grossen Kohlbachthale ; nach Whbg. soll 

 Mauksch ein Ex. vom Kopapasse erhalten habén, was um so 

 wunderbarer erscheint, als dórt gar kein geeigneter Standort 

 ist". Magam is kerestem egy ízben úgy a rókuszi mocsaras terü- 

 leten, mint pedig a nagytarpataki völgy egyik lápján — de 

 siker nélkül. Eredménnyel jártam azonban akkor, a mikor 1901-ben 

 dr. FilarszkyNándorúr útbaigazítása értelmében D u c h o n 

 javorini tanítóhoz fordultam, a ki aztán elkísért a Javorina s 

 Podspady közti lápra, a hol — főleg Vaccinium uliginosum-msl 

 vegyest — az eléggé bőven termő Ledum-hól jócskán szedtem. 

 El is ültettem belőle egynéhányat a Tátraszéplak fölötti lápos 

 területre, a melyek közül egyet dr. Mágocsy-Dietz Sán- 

 dor egyetemi professor úr is látott. Erre az egyre nézve pedig 

 — ez idei augusztus hó 25-én szerzett tapasztalásomból kifolyó- 

 lag — most örömmel jelenthetem, hogy az már félméteres bokorrá 

 fejlődött. Van rajta termés is, valamint láthatók rajta a jövő 

 év kora tavaszán nyíló virágrügyek is. 



Doctori értekezésembea a tárgyalt fajok előfordulásáról 

 részletes adatokat nem közölvén, a Ledumról is csak annyit 

 jegyeztem meg: „Vizsgálati élő anyag: a Magas-Tátra és Námesztó^ 

 vidéke (Árvamegye) flórájából". 



Később, 1906-ban dr. Győrffy István tagtársunk 

 többek között szóvá teszi a Ledum palustre L. előfordulását is, 

 mire nézve egyrészt azt mondja :^ „Scherfel V. Aurél a 

 nagytarpataki völgyben gyűjtött Ledum-ot Enumeratiójában fel 



is veszi" , másrészt pedig, hogy : „a gyűjteményemben 



levő Podspady és Javorina között elterülő „Do-Boru" nevű hatal- 

 mas sphagnetumból származó erősen fejlett példák ottani elő- 

 fordulását bizonyítják." 



Győrffynek ezen idézetét a teljesség kedvéért és félre- 

 értés elkerülése végett még Scherfel eredeti szövegével egé- 

 szítem ki, a mely az említett dolgozat előtt nyolcz évvel jelent 

 meg s a mely ekképen hangzik:* „A mocsaras rozsdabura 

 (Ledum palustre L.) a Tátra legritkább növényei közé tartozik, 

 magam is csak egyetlen egyszer a nagytarpataki völgy egyik 

 kiterjedt posványán találtam". 



^ Hazslinszky szerint, p. 163. : Szepességen kiveszett. 



- Az ottani gyógyszerész gyűjtéséből. 



' Magyar Botanikai Lapok V. évf. p. 231 — 232. : Apró közlemények. 



' K. Egy. Évk. VII. 1880. : A Szepesi Tátra virányához, p. 303. 



