MAGYARORSZÁG NÉHÁNY NÖVÉNYÉRŐL ÉS EZEK ROKONSÁGÁRÓL 259 



Foliis 2Kirce pilosis. 2 — 18 cm. longis, lolndis pinnariim 

 utrinque 1 — 2 usque 3 — 4. obovatis, integris vei margine repandis. 



Habitat in altitiidiue 600 — 2600 m. alpium Eiiropae, Asiae 

 et Aniericae borealis. 



Var. 2. glabella (R. B r.) m. {Woodsia glabella R. B r. in 

 Ric h ai-fl s ou Narr. of a journey 1823, 754; W. Hausmam- 

 niana Mi Ide 1855 br. ; W. pidcheUa Bertol. FI. Ital. Crvpt. I. 

 1858, 111.) 



Foliis 2 — 12 cm. longis, glabris. solum ad hasim petioli 

 pilosis, petiolis sacpte stramineo-fíavis ; lohulis pinnarum utrinqVjC 

 1 — 2^ hasi cuneatis, apice subrotundis vei obhisis, plus minus lobato- 

 vel crenato-incisis. 



Habitat in locis altioribus alpium et praecipue in regioni- 

 bus arcticis et subarcticis Europae et Aniericae borealis. 



Hazánkban ügy látszik csak a ssp. rufidida fordul elő; az 

 összes megvizsgált példányok ide tartoznak. Ascherson- 

 Gr ab n e r Synopsis-ába (46. old.) Hazslinszky téves 

 adata révén (1. az. előbbi oldal jegyzetét) jutott be az, hogy a 

 H'. alpina a Tátrában előfordul. Egyetlen levélke van a nemzeti 

 múzeum növénytani osztályának herbáriumában, a melyet esetleg 

 aljnna-nsik lehetne tartani: egyrészt azonban nagyon hiányos 

 példány, másrészt lelőhelye bizonytalan. Ez a S a d 1 e r-herbá- 

 riumból való; Baumgarten gyűjtötte Erdély déli hegységei- 

 nek sziklás alpesi regiójában („ad rupes alpestres Transs. 

 austr.") Sajnos, hogy a gyűjtőhely közelebbről nincsen feljegyezve, 

 s igy a továi)bi kutatáshoz ez az adat semmiféle támasztopontot 

 nem szolgáltathat. 



Selaginella helvetica (L.) Lk. Zsarnócza és Garamrév 

 között az út melletti trachit sziklafal alsó részein eléggé nagy 

 mennyiségben nő. 



Más előfordulási adatok: Herkulesfürdő, Krassó-Szörény m. 

 (B r b á s) ; Yerestoronyi szoros (A n d r a, H e u f f e 1) ; Szuszeny, 

 Hunyad m. (H e u f f e 1, S c h n e 1 1 e r) ; Ruisor völgye, Retyezát 

 (Haynald); Zsidóvár, Krassó-Szörény m. (Heuffel); Gáld, 

 Alsófehér m. (Haynald); Boicza, Szeben m. (Fuss); Petro- 

 zsény, Szurduk-szoros (Barth); Pozsony (Báumler); Po- 

 zsony, Habern-sziget (Bothár); Lunkány, Krassó-Szörény m. ; 

 Somorja, Pozsony m. (R é z s e 1 y. herb. (Hazslinszky); 

 Nagy-Buny, Szolnok-Doboka m. (D i v é k y) ; Torna (V e s e 1 s k y) ; 

 Oruzsin, Phönixhuta, Sáros m. (Hazslinszky); Pietrosz, Már- 

 maros m. (Müller); Zsarnócza, Bars m. (Moesz, Tuzson). 



E feltűnően állandó alakú növénynek zsarnóczai előfordu- 

 lása az északnyugati hegyvidék felöl az Alföld felé valószínűleg 

 a legdélibbek közül való. A Madarashegységben sem az északibb 

 fekvésű sziklákon, sem a délibb nyúlványokon sem sikerült más- 

 hol megtalálnom. Ellenben Zólyom körül már úgy látszik gya- 

 kori, F r e y n feljegyzi e tájról (Verh. zool. Bot. Ges. XII. 354), 

 hogy itt tömegesen nő. 



