262 TuzsoN j. 



Nendtvich); Bosac-völgy, Trencsén m., Podhragy. Trencsén 

 m. (Holuby); Trencsén -Teplicz (Baenitz. Herb. Eur. leg. 

 S e e li a u s) ; Zay-Ugrócz, Trencsén m. (B o h a t s c h). 



Querciis lanuginosa Lam. E nevel. I. 1783, 709. (Q. 

 puhescens Willd. Spec. IV. 1805, 449.) 



A vilinyei völgy (Bars m.) jobb oldalán az Antaltáró feletti 

 mészkösziklákon találtam meg. Jelentősége ennek az előfordu 

 lásnak az, hogy az eddigelé ismeretes biztos előfordulási adatok 

 között ez a legészakibbak közül való. 



Hazai előfordulási adatok: Fiume (Noe); Vukovár, Szerem 

 m. (S a d 1 e r, S t r e i m, H e u f f e 1, B o r b á s) ; Erdőd, Szerem ra. 

 (R c h e 1) ; Csereviz, Szerem m. (B o r b á s) ; Károly falva, Fla- 

 munda. Fontana-Fetje, Temes m. (Bernátsky); Világos. Ménes, 

 Pankota, Arad m. (S i m o n kai); Baziás, Temes ni. (W i e r z- 

 b i c k y) ; Oravicza. Krassó-Szörény m. (H e u f f e 1) ; ülma, Temes 

 m. (M á g c s y és W a g n e r J.) ; Érd, Fehér m. (Bernátsky); 

 Déva. Vajdahunyail, Élesd (Simonkai); Kolozsvár (Wolff); 

 Szegszárd (Staub); Sümeg (Szép); Kis-Czeil. Szt-Lőrincz Vas 

 m. (Márton); Tihany (Álba eh); Tapolcza. Zala m. (Hazs- 

 1 i n s z k y) ; Sümeg, Harsány, Zala m. (K i t a i b e 1) ; Nadap, Fehér 

 m. (T a u s c h e r) ; Kismarton, Sopron m. (A 1 b a c h) ; Budapest 

 (Budai hegyek, Kamaraerdő, Pilis) (számosan); Dorog, Eszter- 

 gom m. (J á V r k a) ; Pozsony (SchneJler, Baumler); Monor, 

 Pest m. (Borbás, Tuzson); Gödöllő, Pest m. (Sadler); 

 Kerepes, Pest m. (Bernátsky); Árkai völgy (H a z s 1 i n s z k y) ; 

 Dubicsány, Borsod m. (Budai); Nyitra (Pillér); Vihnye, Bars m. 

 (Tuzson); Kassa (T h a i s z). 



A Q. lanuginosa északi elterjedési határára nézve az iro- 

 dalmi adatok közül fontossággal bir itt az az adat, a melyet 

 Borbás közöl Abauj-Torna megye flórájában (439. old.), hol a 

 megyére általában felemlíti, hogy több tölgyfaj fordul elő benne, 

 „sőt a Q. lanuginosa is" . Innen való példányt, a kassait kivéve, nem 

 láttam, de a közlés, különösen a megye nyugati részében elterülő 

 mészköves vidékre vonatkozólag igen valószínűnek látszik. Ez a hely 

 a vihnyei völgygyei megközelítőleg egyazon északi szélessségre 

 esik; tekintettel azonban arra, hogy a vihnyei völgy már az 

 északnyugati középhegységbe, az Abies álba Mill. régiójába esik. 

 a Q. lanuginosa itteni előfordulása fontos és e növény egykori 

 nagyobbfokú elterjedettségére mutat. 



A fennebbiekben közölt adatok természetesen számos, 

 részben fajnak, részben varietásnak leirt alakra vonatkoznak. 

 Az irodalmunkban leirt alakokat azonban a leggondosabb 

 revízió nélkül lehetetlen figyelembe venni. Kétségtelen, hogy a 

 Q. lanuginosa rendkívül változatos, a mit a hybridálódás a 

 végletekig fokozhat. Éppen ez okból azonban e növény rend- 

 szerének megállapításában a tudomány gyakorlati szempontjait 

 is figyelembe kell venni. Különösen Borbás megállapításai 

 zavarosak: csupán a monori erdőből 12 olyan fajt és varietast 



