MAGYARORSZÁG NÉHÁNY NÖVÉNYÉRŐL ÉS EZEK ROKONSÁGÁRÓL 263 



sorol fel,^ a melyek mind a Q. lanuginosa alakkörébe tartoznak. 

 S a mint egy és ugyanarról a helyről irodalmunk feltűnően sok ide- 

 tartozó fajról s változatról számol be, éppen úgy ugyanaz az alak pl. 

 a s/.erémségi Q. Streimii a legkülönbözőbb helyekről van felsorolva. 



A Q. lanuginosa rendszere tehát tisztázásra vár, s ha csak 

 nem akarom a hazai Q. lanuginosa-kimk amúgy is összekuszált 

 rendszerét újabb névvel szaporítani^ úgy a vihnyei növényt egyelőre 

 csak a faj keretében, közelebbi meghatározás nélkül kell ismer- 

 tetnem a következő megjegyzésekkel ; nem oly molyhos, mint 

 más, típusosabb Q. lanuginosa ; de azért hajtásai, rügyei és 

 levelei alul, különösen az érzugok táján eléggé molyhosak, nem- 

 különben, habár kevésbé, a levél felső oldala is molyhos. 

 Kocsányai igen rövidek, kupacs pikkelyei mintegy 1 mm. széle- 

 sek, levélnyele hosszú ; rügyei egy kissé kúposak. 



Alsine reciirva (AH.) m. {Arenaria recurva Allioni FI. 

 Fedem. II, 1785, 11 o; Alsine recurva Wahlenberg Helvét. 

 1813, 87. pro parte). 



Caulibus fratescentihus vei suff'rutescentibus, superne corym- 

 hoso-cymosis, plus niinus glanduloso pilosis vei qlahris ; pedicelUs 

 calyce longioribus vei eum snbaequanies^ pilosis vei glabris ; 

 foliis curratis. seiuceofiliformibus, glabris vei pÁus-minus glandu- 

 loso pilosis ; sepalis i)atentibus^ lanceolatis, multinerviis^ acumi- 

 natis. basi vei etiam in poA'te superiore glanduloso pilosis^ vei 

 glabris, margiyie membranaceis : petalis albis, oblongo-obovatis, calyce 

 longioribus, vei eum subaequantibus ; filamentis calyce breviori- 

 bus, albis : antherís fiavis : stylis albis, setaceis ; germinibus 

 ovális, nitidis : capsulis completis. trivalvis^ ab apice dehiscentibus^ 

 stramineis : semitiibus plano-comjn'essis, sub lente costis minimis. 



Ssp. 1. frutescens (K i t.) m. (Arenaria frutescens Kit. in 

 S eh ülte s Österr. FI. 1794 667; Kitaibel, Addit. 1864, 208.) 



Caulibus frutescentibus, foliis 10 — 18 mm. longis, glabris 

 vei parce glandidoso-puberulis ; sepalis plerumque solum basi glan- 

 didoso-pilosis. in parte supenore glabris vei parcissime puberulis. 



Habitat in saxosis lapidosisque : Szvinicza, Com. Temes 

 (Heuffel. Simonkai); Versecz, Com. Temes (Wagner); 

 Csopea, Com. Hunyad (Barth); Szárhegy, prope Déva (Barth, 

 S i m n k a i) ; mont. Mátra (Janka); mont. Szituvá, Com. Hont, 

 loc. class. (Kitaibel, Jávor ka); Garam-Szt-Benedek Com. 

 Bars (T u z s o n) ; Tállya, Zemplén m (P a w 1 o w s k y). 



Ssp. 2. hirsuta (M. B.) m. [Arenaria hirsuta Marschall 

 a B i e b e r s t e i n, FI Taur.-Cauc. I, 1808, 349 ; Alsine hirsuta 

 F e n z 1, Verbr. Alsineen, 1833, 46 ; Minuartia hirsuta H a n d e 1- 

 Mazzetti, Ann. Naturhist. Hofmus. Wien, 1909, 152. in parte;. 



Az Alsine recurya-nak egyelőre e két alfaját vélem meg- 

 különbözteíendőnek. Úgy látszik, hogy a ssp. f7-utescens-nek több 

 alakja van (ezek közt a hosszú, hegyes csészelevelekkel bíró p, ver- 



^ A Magyar Nagy-Alföld tölgyei, Erd. Lapok, 1887. 735. old. 

 Botanikai Közlemények 1910. Vm. kötet, 6. füzet. 22 



