SZAKOSZTÁLYI ÜGYEK 321 



,A Madai-as-hegység néhány érdekesebb növényéről" szólván, bemutatja 

 a már tavaly megkezdett és részben ismertetett , Adatok Magyarország flórá- 

 jához" czimtí dolgozatainak második részét. Ebben az Asplenium septentrio- 

 nale X -4. trichomanes . Woodsia üvensis, Selaginella helvetica, Taxus haccata, 

 Acoriis Calamiis. Epipadis miciophylla, Quercus lanuginosa, Minuartia fru- 

 tescens, Alyssum Ardumi, Arabis arenosa, Ribes alpinum és Knautia süvatica 

 egyes alfajaival, varietásaival, illetőleg formáival foglalkozik rendszertani és 

 növényföldrajzi szempontokból. (Lásd e füzet . . . old.) 



Végül , Újabb adatok a Jurányia henüflabdlata ismeretéhez" czimu 

 előadásában jelenti, hogy Ruszkabányán, a krétakorszak rétegeiben ráakadt 

 a Jurányi hemiflabellata virágzatára és termésére, valamint egy 1'5 m. hosszú 

 levélrészletére is, mely arra enged következtetni, hogy a levél teljes hossza 

 a 2 métert is elérhette. 



Kümmerle J. B. hozzászólván T u z s o n nak a Woodsia ilvensis- 

 röl tartott fejtegetéséhez, megjegyzi, hogy a Woodsia ilvensis, W. alpina 

 és a W. glabella rendszertani helyzetével már néhány évvel ezelőtt behatób- 

 ban foglalkozott. Már akkor is arra az eredményre jutott, hogy A s c h e r- 

 s n felfogása, miszerint a Woodsia alpina a W. ilvensis rokonsági körébe 

 tartozik, nem helyes. Morfológiai és növényföldrajzi viszonyok a W. ilvensis 

 faji önállósága mellett bizonyitanak. Szoros rokonság csak a Tr. alpina és 

 a W. glabella közt van. Felszólaló megvizsgálta Linné Woodsia faját 

 Londonban, Linné herbáriumában s azt találta, hogy az Acrostichum ilvense 

 L = Woodsia glabella R. B r. Felszólaló kilátásba helyezi, hogy a szóban 

 levő fajok rendszertani helyzetével egy közelebbi dolgozatában foglalkozik. 



4. A szakosztályi ügyek során a jegyző bejelenti, hogy Bernátsky 

 J. a „Botanikai Közlemények' idegen nyelvű részének szerkesztőségéről 

 lemondott. A szakosztály a lemondást sajnálattal tudomásul veszi. Helyette 

 a szerkesztést ideiglenesen Klein Gy. elnök veszi át Szurák J. közre- 

 működésével. 



A növénytani szakosztály líK)9. évi nov. lió lO-én tartott 150. ülésének 



jegyzökönyve. 



1. Prodán Gy. : „Adatok Bács -Bodrog megye és környékének 

 flórájához" czlmü dolgozatát Tuzson J. terjeszti elő. Szerző 5 harasztot, 

 5 zsurlót, 123 egyszikűt és 200 kétszikűt sorol fel. 



Mágocsi-Dietz S. a Scilla autumnalis előfordulásának körül- 

 ményei iránt intéz kérdést. 



Tuzson J. előadja, hogy Prodán Gy. a Scilla autumnalist Apa- 

 tin közeléből, száraz, szikes legelőről közli. 



S i m o n k a i L. szerint a Scilla cmtumnalis magja a Balaton mellé- 

 kéről, a Sió csat' máján át kerülhetett a Duna árterületére. 



2. S á n t h a L. „Adatok a Budai hegység zuzmóflórájának ismereté- 

 hez'' czimű előadásában 142 fajról és 32 varietásról számol be. (Megjelenik.) 



3. S z a b ó Z. ..Magyarország Knautia fajai, tekintettel a génusz 

 rendszerére'* czimű előadásában a következő rendszert állapltja meg. A 40 

 Knautia-fa'} három szubgénuszba {Lychnoidea, Tricheranthes, Trichera) oszt- 

 ható. A Trichera szubgénuszban megkülönbözteti a Hemitricherae és az 



