SZAKOSZTÁLYI PGYEK 323 



maradhatnának a sziget nevezetes faóriásai is. Vázolja a feladatot, melyet 

 a kétféle kertnek teljesítenie kell és megjelöli a módokat, a melyekkel e 

 feladatokat el lehet érni. Végeredményben az egyetemi növénykert a tudo- 

 mányt, az országos növénykert főleg a művészetet szolgálná. Az egyetemi 

 növénykertnek olyan hely jelölendő ki, melyen ez idö szerint semmiféle 

 értékesebb növényzet nincs. 



Mágocsy-Dietz S. köszönetét fejezi ki azért, a miért Bernátsky J. 

 a botanikus-kert ügyét szóvá tette. Röviden elmondja az egyetemi botanikiis- 

 kert viszontagságos történetét, mely, a mióta cSak fennáll, soha megfelelő, 

 és tisztán neki szánt helyre nem talált. A Margitszigeten legfőbb baja lesz, 

 hogy adott körülményekkel kell számolnia. A sziget fáit nincs szándékában 

 kipu.sztitania, mindössze néhány, ügy sem értékes fa fog áldozatul esni. 

 A fenyőkért azonban nem lesz kár, mert amúgy is betegek. 



Hogy a botanikus-kert megtarthassa tudományos jellegét, kerítéssel 

 kell körülvenni, mert a szigeten, a hol oly nagyszámú közönség jár-kel, 

 meg kell védeni az ültetett növényeket, másrészt a gyakorlatok érdekében 

 is szükség lesz arra. Az egyetemi botanikus-kertnek szüksége van kevésbbé 

 díszes növényekre, még száraz kórókra is, melyek a Margitszigethez nem 

 fognak illeni és a közönség esztétikai érzését sem fogják kielégíteni. 



Kerékgyártó Á. memorandumnak a benyújtását tartaná czél- 

 szerünek. 



Kümmerle J. B. : külföldi, főképen angol példák után indulva, 

 helyesnek tartaná, ha a főváros a nagyközönség számára külön botanikus- 

 kertet létesítene. Az angol városi kertek a közönségnek nemcsak szórakozást 

 és üdülést szereznek, hanem okulására is vannak, sőt nagy vonzó erőt 

 gyakorolnak az idegenekre is. Az állatkerttel kapcsolatos kertből sohasem 

 lesz jó botanikus-kert. Helyesli azt az eszmét, hogy az egyetemi botanikus- 

 kertet külön kell választani az országos botanikus- kerttől. E tárgj'ról a 

 nagyközönségnek is tudomást kellene szereznie. 



Lengyel G. : Hogy az egj'etemi botanikus-kert nem a Margit- 

 szigetre való, abban mindenki megegyezik. Kéri az elnököt, mondja ki, 

 mint a szakosztály határozatát, hogy a szakosztály helyteleníti az egyetemi 

 botanikus-kertnek a Margitszigetre való áthelyezését. Bernátsky J. 

 dolgozatát a Botanikai Közlemények legközelebbi számában kellene köz- 

 zétenni. 



Mágocsy-Dietz S., M o e s z G. és Tu z s o n J. rövid felszóla- 

 lásai után Klein Gy. kijelenti, hogy a szakosztály a napilapok útján 

 értésére adja a nagyközönségnek, hogj' az egyetemi botanikus-kertnek a 

 szigetre való áthelyezését nem helyesli. 



2. Fehér Jenő: ,A Convolvulus arvensis L. kleistogamiája és 

 egyéb virágbiológiai jelenségei" czímű dolgozatát ismerteti. Bemutatja a 

 párta kilencz féle formáját. Mérések alapján a virágokat nagy-, közép- és 

 kis-pártás virágok csoportjaiba osztja. Az elkisebbedést a külső körül- 

 ményeken kívül az ismétlődő magamegporzásnak is tulajdonítja. Két 

 színsorozatot állapít meg, melyeket a fehér- és a rózsaszínű torkú virág 

 kétféle kereszteződéséből származtat. A virágban szabályszertíen 3, vagy 2 

 hosszabb és 2, vagy 3 rövidebb porzó szokott előfordulni, a mit a kisebb 

 rovarokhoz való alkalmazkodással magyaráz. Ezt a jelenséget biodynamiá- 



