no 



ungt land, ar val ock en af orsakerna till dess ofruktbarhet; 

 men denna fororsakar likval aldrig fullkomlig raissvaxt. Har 

 odlas ocksa nagot rag, men hogst obetydligt, sa att man kan 

 pasta, det med alderns region odlingen af detta sadesslag upp- 

 hor. Detsamma ar forhallandet med lin. I annu hogre grad 

 galler val detta om frukttrad, ehuru pa ett eller annat stalle 

 finnas planterade appletrad, som vissa ar ge visserligen spar- 

 sam, men god atkastning. Bland odlade barbuskar ma nam- 

 nas de ofver snart sagdt hela Sverige utbredda krusbars- och 

 vinbarsbuskarne, hvilka val utharda klimatet, isynnerhet de 

 sednare, som ocksa egentligen tillhora Norden. Af vilda, at- 

 liga barfrukter finnas lingon, blabar, lijortron och akerbar. 

 Smultron och ballon deremot, som alska torra, for solen ut- 

 satta backar, hafva med Angermanland upphort att vaxa i 

 massa. 



Forut har blifvit omnamndt, att pa de ouppodlade myrar- 

 na Myrica Gale och pa de odlade slatterna vid elfvarne Ara- 

 bis suecica mest tilldraga sig uppmarksamheten. Hvad sarskilt 

 angar slatten omkring Umeaelf atminstone, skulle jag vilja 

 omnamna annu tvanne vaxtslagten, som forekomma der ym- 

 nigare, an pa nagon annan trakt, som jag varit i tillfalle att 

 midersoka. Dessa iiro Hieracium och Botrychium, tagna fran 

 hvar sin anda af de hogre vaxternas system. Det ar svart 

 att utfinna nagon gijtig orsak, hvarfor de har forekomma ym- 

 nigare, an t. ex. i Angermanland, som synes erbjuda passan- 

 de lokaler i mangd for dem, da har deremot ar brist pa bac- 

 kar, som vetta mot soder. Visserligen ar man mest saker 

 om att finna dem pa mot soder vanda sluttningar, dessa ma 

 ocksa, hvad Botrychia angar, vara sa obetydliga som dikes- 

 kanter och vagkanter, men man traffar dem afven har vid 

 staden pa nastan alia akerrenar, ehuru dessa iiro alldeles jem- 

 na. Detta forhallande ar sa mycket mera egnadt att fram- 

 kalla forvaning, som dessa vaxter iiro mangariga, och man 

 vet, att sadana aftaga mot Norden i hogre grad, an de ett- 

 ariga, derfor att de ej kunna utharda dessa langa vintrar, da 

 deremot de sistniimnda under Nordens langa sommardagar 

 komma till full utveckling under kortare tid, an i Sodern med 

 dess visserligen liingre somrar, men kortare sommardagar. 

 Fragar du da, hvilka arter af namnde sliigten, som finnas har- 

 omkring, sa se hiir en forteckning pa dem, som liittills an- 

 traftats: Hieracium Pilosella, Auricula, Auricula b) majus, 

 suecieum, dubium, coUinum stoloniferum, glomeratum, cymo- 

 sum, saxifragum, raurorum sylvaticum, murorum subc^smm, 

 cgesium, vulgatum, gothicum, norvegicum, tridentatum, corym- 

 bosum, crocatum, rigidum, umbellatum (dessa namn aro tagna 

 i samma betydelse, som i Fr. Epicr. Hier.) — saledes 20 ut- 

 markta Hieracia. Dessutom finnas utaf dem mangfaldiga va- 

 rieteter och variationer. I Hernosandstrakten finnas af de 



