90 



en ny, sakerligen nagot mera sjelfstandig upplaga, der lokalerne 

 blifvit fullstandigare angifne, (se nu t ex Calamagrostis Langs- 

 dorffii, Hartmanniana, Halleriana, Gentiana Pneumonanthe, 

 Campanula glonierata, Rosa pomifera och en stor miingd 

 andra arter, som sagas vara sallsynta, men for hvilka nagon 

 enda lokal ej uppgifves), der citaterna vid artnaninen aro 

 nagot mera konseqventa (nu synas de ibiand som en onodig 

 liird apparat i en sadan bok, jfr t. ex. Ruppia brachypus, Va- 

 leriana sambucifolia, Triticum caninum etc., hvaremot de ibiand 

 kunde vara nagot battre), och der slutligen utgifvaren efter 

 mera omfattande undersokningar viinder sig mera tillgodo de 

 rika och mangfaldiga upplysningar, som maste finnas i den 

 fordna botaniska foreningens samlingar vid laroverket eller 

 hos fordna elever, som under manga tiotal af ar sainlade en 

 ofantlig mangd bidrag till en Ostgota-Flora, hvilken dock ej 

 da kunde komma till stand. Kunde harjemte en ofversigt af 

 den stora och rika provinsens vegetation, olikheter och egen- 

 doraligheter, pa slatten och i skogsbygden, vid hafvet och 

 vid Wettern pa olika jordformationer etc., kortligen angitVas, 

 skulle detta i hog grad forhoja vardet af ett arbete, om hvil- 

 ket man nu pa satt och vis kan saga, att det ar en Werm- 

 lands-Flora forsatt pa Ostgota-grund. 



III. Systematisk fdr'teckning pel de i Blekinge vildi vdxande 

 sldgten och arter af Faneroganier och Ormbunkar, utgifven af 

 C. A. Gosselman. Carlskrona 1861, p. 64. — Forsta halften 

 af detta arbete innefattar en ofversigt af slagtena, den sed- 

 nare en dylik ofVer aiterna, alia ordnade efter Linnes sexual- 

 system, och forsedda med sa korta diagnoser att endast det 

 for deras igenkannande nodvandigaste och det, som for deras 

 karakteristik i minuet behofver bibehallas, der ar upptaget. 

 Under linien nederst pa sidan aro lokaler angifna for de min- 

 dre allmiinna eller sallsynt forekommande vaxterna. Nagra 

 nya arter eller former aro ej har beskrifna, och i fraga om 

 nomenklaturen synes forf. i de fiesta fall ha foljt Hartmans 

 Flora. Dock anmarkes §n och annan afvikelse, t. ex. att 

 Viola arenaria ar uppford som sjelfstandig art, men V. 

 stricta, montana och silvatica sasom former af V. canma. 

 Arbetet synes sardeles anvandbart for skolungdomen, som 

 sannerligen sasom ledning for sina excursioner och vid vaxter- 

 nas undersokning for namnbestamning knappast behofver en 

 digrare bok an denna; och det ar att hoppas, att forf. vid 

 en ny upplaga jemval mera afser vetenskapens gagn af en 

 framstallning af de for Blekinge mera egendomliga former af 

 vara svenska vaxter, an hvad man har kan utfinna. 



IV. Cahnar Idns- och Olands Flora af M. G. Sjdstrand. 

 Calmar 1863, p. 359. Redan sedan 10-tal af ar tillbaka har 

 torf. gjort sig kand sasom den, hvilken, efter Ahlqvist, ora 

 Olands vegetationsforhallanden egde den mesta erfarenhet. 



