146 



gula, sist gula, med det jemnbredt aggrunda seglet till midteu 

 gronstrimmigt; baljorna smala, langa, cirkelformigt hopbojda 

 eller spiralvridna; stjelken vanligen hog, uppratt eller upp- 

 stigande, mycket grenig. Sk. Malmo pa vallsluttningarne vid 

 kyrkogarden (yranigt) samt vid viigen emellaii slottet och Ri- 

 bersborg (1858 — 1862). — Hartman upptager (p. 180) en M. 

 falcata i versicolor fran Oland, med blommorna sluiligen vio- 

 letta (sadan som Koch m. fi. beskrifva den extra skandina- 

 viska), men jag betviflar verkligen att nagon sadan finnes hos 

 OSS. — En form af M. falcata L. kring Malmc) har fullkom- 

 ligt slatt, icke adrigt kronsegel, jemnbreda blad, nedliggande 

 graluden stjelk och nastan hufvudlik blomklase. — Af Me- 

 dicayo sativa L. vaxte 1858 vid Malmo i Kommendantsangen 

 en egendomlig form, med Ijusbla, nagot valluktande blommor, 

 korta blomskaft, 15— 20-blommiga klasar, rakt uppratta, 2 

 fot hoga, foga greniga stjelkar och tufvig rot. 



Amrimi europceum L. Af denna sallsynta vaxt har jag 

 erhallit flera blommande exemplar af Stud. J. Hagdahl, tagna 

 af honom och Doktor Hagdahl 1852 straxt oster om Alvastra 

 klosterruiner vid Omberg. Den 29 Juni 1855 sokte jag den, 

 i sallskap med J. Hagdahl, pa anforda stalle. men vi lycka- 

 des ej aterfinna den. 



Schoberin inaritima C. A. Mey. upptrader hos oss under 

 nedanfor upptagna, provisoriskt benamnda, tva former, hvilka 

 synas mig sa utmarkta, att jag fullt och fast.tror, att de skola 

 befinnas vara val skilda arter.'Jag har pa Oland och vestra 

 Skanes striinder under flera ar undersokt dem och aldrig fun- 

 nit de har angifna karaktererna svika. Prof. Lange intygar 

 (i Dansk Flora) att dessa former iifven vid odling visa sig 

 konstant skilda. De vaxa alltid pa hafsstriinderna tillsam- 

 man, men S. complanata tinnes afven pa nargransande akrar 

 och vid diken, dit S. ramosa aldrig flyttar sig. Den forra 

 blommar langt tidigare och bortvissnar langt sednare an den 

 sistnamnda. "S. complanata ar ganska ofta lagvaxt och med 

 alldeles ogrenad stjelk, sadan jag aldrig sett S. ramosa fore- 

 komma. 



■S. ramosa! Roten tvaarig (Wahlenberg!); stjelken bu- 

 skig, fran basen till spetsen grenad, 1—2 fot hog, tjock, ned- 

 till trjiaktig, uppstigande, blekt gron; bladen halftrinda, k(3t- 

 tiga, uddspetsiga, 2—3 ganger langre an stjelkens mellanle- 

 der; blomkalken stor, med" hinnkantade flikar;,, fron stora. 

 glansande, rodbruna, plattade, med Ijred kant. Orten gulnar 

 vid torkning. 



S. complanata! Roten enarig (W:brg!); stjelken enkel 

 eller blott vid basen grenig, stundom med flera, 2— 3 fot lan- 

 ga, fullkomligt enkla, nedirggande vridna och ziczacbojda gre- 

 nar fran basen, svartgron, oftast med roda strimmor; bladen 

 plattade, korta, trubbiga, de ofre n. aggrundt aflanga; kalken 



