150 



Festuca bromoides L. Sk. Alnarp (emellan Lund och 

 Malmo), pa en tradesaker v. oni skogen, niira en s. k. atte- 

 bog, ymnig (1861). 



Festuca giyantea Vill. — trijiora. VG. Halleberg. 



Festuca sylvatica Vill. Pa Hallebergs at Venern slut- 

 tande klippvaggar vaxer en /. latifolia, med straet 3 — 4 t'ot 

 host, de mellersta bladen 6 — 9 'lin. breda, smaaxen stora 

 2 — 3-blommiga, violettfargade och grenarne korta. 



Glyceria viaritima Wahlb. upptrilder pa Skanes strandej' 

 under sa manga olika skepnader, att icke blott nyborjaren 

 utan afven den med dessa vexlingar mora tortrogne latt later 

 narra sig. En at" de mest egendomliga formerna vill jag bar 

 anfora, ty, afven om den skuUe vara identisk med G. mar. 

 palustris Fr. Mant. 11 p. 8 och Anderss. Gram. Scand. p.56, 

 ar den dock sa ovanlig och atVikande fran hutVudformen (o. 

 s. V. den forst af Prof. Wahlberg i Fl. Got. p. 17 beskrifna 

 och oftast forekommande), att en ny paminnelse om den icke 

 torde vara obehoflig. — G. viaritima \Ynh\h. —- palustris Fr.? 

 Straen grofva, till 2 fot hoga, tatt tufvade, uppstigande, van!, 

 med grenskott; bladen platta, 1—2 lin. breda; snarpet lika 

 bredt som langt, tviirhugget; blomfjallet med en fara pa ena 

 sidan; vippans grenar 2—3 tillhopa, utstaende eller uppratta, 

 n. glatta, oftast mycket delade; smaaxen 7 — 1.5-blomniiga, 

 4—7 lin. langa, skiftande i gront och violett; yttre blomfjal- 

 len elliptiska, med rundad eller otydl. 3-flikig spets, stundom 

 med mellanfliken kort utdragen. Sk. flerest. t. ex. Malmo, 

 hafsstranden emellan slottet och Ribersborg (1S58 — 1862). 

 Att detta icke fir G. festucseformis hos utlandska forfattare, 

 visar forsta blicken i deras arbete.i och troligen finnes denna 

 sednare ej hos oss, ty hvad som sa benilmnes ar en foga an- 

 markningsvard forma vireus, med liogt, men spadt stra, ti'ad- 

 smala blad, utdraget, spetsigt snarp, lang, jemnbred, mycket 

 sammandragen vippa, hvars grenar aro uppratta, tilltryckta 

 samt sma, fablommiga, blekgrona ax. Denna sista finnes af- 

 ven i Norge, Christiania vid l^iickelaget (enl. ex. af Lektor 

 Zetterstedt). 



Glyceria distans Wg. — purpurea! Hehi vaxten, isyn- 

 aerhet Vippan, morkt purpurriid; bladen breda; snarpet vanl. 

 mycket stort, hinnaktigt, till 2 liiiier' langt, i spetsen sargadt, 

 vippan stor, med langa, fablommiga grenar. Sk. Malmo vid 

 Pildammen (1862). 



Asplenium Ruta muraria L. — saufissuui! Stambladet 

 med aggrund omkrets, smabladen vigglika, tredeldta, med 2- 

 eller 3-tandade flikar. Kalmar pa .stadsvallarne, synnerligast 

 ofvanpa den s. k. hogvakten (1857)! Pa gamla, 3—4 tnm 

 hoga, rikt fruktbiirande exemplar, forsvinna svepefjallen och 

 da ar denna form hogst lik den utlandska A. fissum Kit., 

 men pa yngre ex. aro svepefjallen ofta starkt sargade och 



