56 



Den nya roda sandstenen, eller Trias, har vaxter mera 

 analoga med dem i oolithen an i kolformationen, men de ha 

 ocksa mycket gemensamt med den sednare. I Lias finnas 

 talrika arter af Cycadea?, med atskilliga Coniferas och manga 

 Orrabunkar. Inga andra Dikotyledoner eller Monokotyledoner 

 hafva annu upptackts, men det synes sannolikt, att de exi- 

 sterat i en period, da vedborrande och (irtfratande insekter, 

 horande till nyare genera (Elater, Gryllus, Libellula, Carabus 

 m. fl.), voro ytterst ymniga. 



Ooliten innehaller talrika Cycadese, Coniferse och Orm- 

 bunkar och flera slagten af vaxtatande insekter; och har igen- 

 kannas Monocotyledoneae i Podocarya och andra Pandanartade 

 vaxter. En kotte af Pinus och en af Araucaria ha ock blifvit 

 funne i England. 



I hritformationen upptrada Dicotyledoneas af en ganska 

 hog ordning (ss. af Juglans). Characeje visa sig har for for- 

 sta gangen alldeles lika vara dagars former. 



Tertidr-lagren hysa stora massor af manga annu lefvande 

 slagten och ordningar, sa att det ar uppenbart, att den 

 tidigaste Floran i denna period var nastan lika mangformig 

 som nutidens. I de lagsta Eocena baddarna finnas Anonaceae, 

 Nipa, Acacia och Cucurbitaceae; man har ock sett ved af 

 Banksia, knappt skiljaktig fran sadan i Australien. 



I de eocena och miocena periodernas brunkol har man 

 identificerat Fjader-Palmer, Coniferee och atskilliga nu befint- 

 liga slagten af Myricea?, Laurineee och Platane^e. Fran Rhen 

 har man beskrifvit en rik och skiftande Flora, som hade tal- 

 rika familjer, hvilka nu ej fOrekomma tillsammans, omfat- 

 tande nagra af de mest egendomliga slagtena i Australien, 

 Syd-Afrika, Amerika, Ostindien och Europa. 



I Molassen och vissa miocena formationer vid Oeningen 

 och annorstades i Tyskland, Schvveitz och Toscana har man 

 iakttagit 900 arter Dicotyledoneae, alia foga skiljaktiga fran 

 nutidens. Der voro Palmer, Popplar, Laurine*, Ceratonia, 

 Acacia, Tamarindus, Banksia, Embothrium, Grevillea, Cupres- 

 sus, Juglans &c. — Alpernas hojiiing foljde pa denna perio- 

 den, och i de Europeiska deposita, som omedelbarligen kommo 

 harefter, finnas prof pa Tall, Larktrad, Gran, Bjork, Hassel, 

 Scirpus lacustris, Phragmites communis och Menyanthes tri- 

 foliata. 



Denna epok eftertraddes af isperioden. Den strackte sig 

 troligen till bada hemisfererna och afkylde ansenligt den 

 tropiska zonen. Antarktiska species meddelades at Austra- 

 liens alper, Tasmanien och Nya Seland, och arktiska eller 

 europeiska former trangdes ned mot Alperna, Caucasus, Hi- 

 malaya, &c. De tempererade vaxterna i bada halfkloten maste 

 da ha varit inskrankta nastan till tropikerna, och sedan, nar 



