50 



glest besatt med kortare, uppblasta, coniska, uddspetsiga 

 taggar; ki*ansstr. tjocka, med de 1 — 3 ofre lederna enpipiga, 

 uppblasta, de ofriga korta och nagot saranianknipna vid an- 

 darne; de yttre fruktskarmen af ndtens langd, de inre ung. 

 dubbelt langre. 



D. Seland och Fyen. — S. Hall. (enl. Wallm.); SL OG. 

 Ol Gotl 



C) Ch. finna Ag. 



Mer an fotlang fin, men styf och incrusterad, gragron 

 eller brunaktig; kransstr. jemntjocka, de 1—3 ofre lederna 

 enpipiga, smala; de yttre fruktskarmen kortare an,-de inre 

 ung. af samma langd sora noten. 



S. Sk. i Oresund, t. ex. vid Landskrona, Malrao. 



Har en sardeles egendomlig habitus, som niycket pamin- 

 ner om Ch. aspera Willd, 



D) CIr. Liljebladli Wallm. (Ch. distans Wallm., ined.j 



Stjelken grof (n. sa grof som hos Ch. spinosa Rupr.), 

 enkel, mangstrimmig, upptill tatt besatt med ensamma eller 

 knippevisa, tjocka och uppblasta eller finare taggar; kransstr. 

 med endast 1 — 2 ofversta lederna enpipiga och 1 — 3 nedersta 

 fruktbarande; fruktsk. omkr. 8 af hvilka, enligt Wallm. 5 — 7 

 skola sitta pa inre sidan och vanl. blott ett pa den yttre, 

 hvilket strider emot forhallandet pa Wallmans exemplar, der 

 vanl. 3 sitta pa den yttre sidan), de inre langre, de yttre 

 kortare an noten; svepetaggarne teml. langa. Antheridier, 

 liksom hos all Ch. baltica, teml. stora. Hvitaktig, bojiig och 

 sallan incrusterad. 



D. i Guldborgsund emellan Laaland och Kieldso. — S. 

 Kalmarelans mellersta och norra skargard. 



Den alltid i hafvet vaxande Ch. baltica motsvaras i sott 

 vatten af: 



12. Ch. iiiterinedia A. Br. (ined.> — Wahlst. 1. c. p. 21. 



Stjelk mer eller mindre lang och grof, vriden och teml. 

 djupt farad, upptill besatt med kortare, nagot uppblasta eller 

 langre och finare taggar; de primara roren mest framstaende; 

 kransstr. 6 — 9, 5 — 7-ledade; de inre fruktskarmen ung. af 

 notens langd, de yttre kortare, men dock alltid tydliga, not- 

 terna stora {»st6rre an hos Ch. foetida, men mindre an hos 

 Ch. hispida Wallm.))). Under namn af Ch. intermedia sam- 

 manfattar Prof. A. Braun tvenne af Kiitzing beskrifna arter, 

 nemligen: 



A) Ch. papulosa Kiitz. 



