48 



S) longispina (Wallm.) — Wahlst. 1. c. p. 26. 



Exs. Aresch. N:o 144. 



Taggar och fruktskarm mycket langa, fina och bojliga. 



*rudis (A. Kr). 



(Ch. .subspiiiosa Rupr. enligt A. Br.; Ch. hispida *rudis 

 Wahlst. 1. c. p. 28j. 



Exs. Ch. Eur. N:o 4. 



De secundara roren mycket framstaende, vid torkniiig 

 hopfallande med skarpa ryggar, hvarigenom stjelken blir annu 

 djupare farad. 



I sott vatten: 



D. — S. Sk. sodra delen; 01. Gotl. — N. Christiania i 

 Stabacks kjarn; Christiansand enl. Hn. — /S) D. i Moser ved 

 Kipbenhavn, Sortedamsj). — S. Stockholm, Tiicka uddens karr- 

 ang (A. Stal, 1841); Ekhagssjons afloppskanal (J. E. Wik- 

 strom, 1844). Fran bada stallena utan mogna notter — y) 

 D. Bidstrup vid Roeskilde! — S. Sk. Gottl. Fogelhamraar i 

 Gammalgarns s:n. — S) Sk. 



* (ofta i sallskap med Ch. tomentosa L.) Sk. nordostra 

 delen; VG. Hornborgasjon; Skofdetrakten; Lerdahla s:n; Gotl. 

 Fleringe s:n (P. T. Cleve); Hafdhem (Riks-Musei herb.); Hejde 

 trask (Prof. Fries' herb.) 



9. Ch. polyacantha A. Br. (ined.) — Wahlst. 1. c. p. 29. 



(Ch. hispida var. pseudocrinita A. B., var. dasyacantha 

 A. Br.) 



Fig. Coss et Germ. Tab. XXXVIII, B. 3; Fl. D. 154 (?). 



Exs. H. N. f. XIV, N:o 100; Aresch. N:o 141: Char. 

 Eur. N:o 48. 



Vanl. starkt incrusterad; stjelken i allmanhet finare an hos 

 foreg., oftast tatt besatt med knippevisa eller ensamma, fina, 

 langa taggar; de primdra roren mest framstaende; kransstr. 

 7 — 9^ omkr. 7-ledade, endast de ofversta lederna enpipiga; 

 fruktskarm 6 — 8, alia nastan lika langa och langre an noten; 

 notterna stora, bredt ovala ell. elliptiska, omkr. 13-strimmiga, 

 svartblaa, vid mognaden ofta hojande sig, pa ett langt skaft, 

 ofver fruktskarraen. 



^) hrachyphylla. — Aug.— Oct. Kransstralarne kortare an 

 stjelkens internodier, inbojda. 



I sott vatten: 



D. Bidstrup nara Roeskilde! — j3) *S^. Arrie; VG. Ler- 

 dahla s:n i flera smasjoar! Gotl Horsno s:n i Bromyr. 



