45 



Ch. liisj^ida. Men iiti Riks-Musei herb. Hgger ett exemplar (ex herb. Al- 

 stru'iiieri) at" cU-n vaiilig'a hafsforiueu uf Cli. aspera WillJ., mider hvilket Lin- 

 no egenhiindigt teckiiat Chara his))i(la. Dossiiloiii iir Smitlis Ch. hi.*pida en 

 collect ivart, oeh derfore skulle det viil snarare iiiedfora villradighet och oreda 

 i momenclaturen att bibehalla nanmel hispida for en viss form af Smiths art, 

 an att atcrstillla Liniieska nanniet at den priniitiva arten. 



b. Ch. foetid® Wallm. 



Satnhyggare. Kransstrdlarnes nionosiphonisha andceUider 

 och hracteer hredt bandUka, nier eller mindre truhhiga. 



6. Ch. fffitida A. Br. — Walilst. 1. c. pag. 11. 



(Ch. vulgaris L. et Auct. ex. p.; - Ch. cespitosa, foetida och 

 coarctata Wallm.; Ch. longibracteata, stricta, refracta Klitz.; Ch. 

 crassicaulis Schleich. aro endast former af Ch. foetida A. Br.) 



Fig. Co.ss et Germ. Tab. XXX VII 1—4, 6—7; Wallr. 

 an. bot. I. 



Exs. Aresch. N:o 46; Char. Eur. N.o 7, .39, 40. 



Stjelken vridet farad; de primara, oftast afven de secun- 

 dara roren vid torkning hopfallande; de sednare mest fram- 

 stdende, taggar trubbiga, ofta sma papill-lika. Kranstr. 8 (6 — 

 10), 5 — (.3 — 6)ledade, de nedre lederna med barklager och 

 fruktskiirm, de 1 — 3 ofversta utan; de inre fruktsk. 4, at 

 notens iangd eller flora ggr langre, olika langa, de yttre, o- 

 tydliga; noten graaktig, aflang — oval, 13-strimmig. Jun. — Sept. 



Wahlstedt indelar de talrika formerna pa foljande satt: 



A) longibrricteata (Ch. longibracteata Kiitz.J 



De inre fruktskarmen mycket langre an noten (stundom 

 anda till A tum langa). 



/3) suhhispida A. Br. fCh. vulgaris var. papillata Wallr.) 

 E.vs. Aresch. N:o 147;^ Ch. Eun N:o 41. 



Stjelken upptill teml. tatt besatt med langre, vanl. pa- 

 pill-lika, tilltryckta taggar. Mera robust och vanl. med kortare 

 kransgrenar an hufvudformen. 



y) crassicaulis (Ch. crassicaulis Schleicher). 



Stjelken tjock, foga taggig, styf och starkt farad; afven 

 de yttre fruktskarmen aro tydligt utbildade, fastan icke sarde- 

 les langa. Har en habitus, som ganska mycket afviker fran 

 alia former af Ch. foetida och mycket paminuer om Ch. spi- 

 nosa Rupr. 



d) refracta (Kiitz.) 



Stjelken fin och bojlig, upptill tatt besatt med fina tag- 

 gar; kransstralarne baglikt nedbojda. 



«) condensata A. Br. (Ch. montana Schleich.) 



