42 



Stjelken smal, finstriramig, oftast tatt besatt nied knip- 

 pevisa, utstaende, borstlika taggar, hvilka, liksom svepetag- 

 garne, vanl. aro dubbelt langre an stjelkdiaraetern; ki'ansstr. 

 6 — 8 — 10, 5 — 7-ledade; fruktskarm syllika, omkr. 8, hvaraf 

 (raerandels) 2 vid basen af noten mycket sma, de ofriga 6 

 vanl. dubbelt langre an den 10 — 1 Sstriramiga noten. Tva- 

 byggare; antheridierna knappt funna. Juli — Aug. 



»Denua art varierar gaiiska bttydligt. Stjelken ar iin liiiigre (form, elon- 

 gata), jia kort och tulVad (f. condensata; Ch. condcnsata Wallm.); taggarne 

 mer eller mindre langa ocli tiilt sittaiide; kransgr. tin langre och iiiera utsta- 

 ende, iin kortare oeli inbnjda (f. brachyphylla); nied alia ledeina, iitoni den ofversta, 

 forsedda nicd barklager, ell. de tlesta af deni (isynneidiet pii de nedre krausarne, en- 

 pipiga (f. murieata, Ch. condensata /? siibflexilis och Ch. crinita muricata Wallni.); 

 notterna iin tjocka, n. klotrunda (f. pachysperma A. Br.), an niera cylindriska 

 (f. leptosperma A. Br.); fruktskiirm iin liingre, an kortare iin noten." Wahlst. 



I hafvet. D. Jutl. Norsminde Fjord, Amager; Fi/en, 

 Hofmansgave. — S. Sk. — Soderm. Landsort i Sodertorn (T. 

 Krokj, Upl Hargs. s:n (Prof. Fries' herb.) 01 Gotl. — F. 

 Nyland. Sodra Osterbotten, Sastmola. 



I sott vatten: Sk. Ivosjo enl. Hartm. och Wallm. Goil. 

 Oja s:n i Langholmsjon (T. Krok). 



/?/?) Ch. di-et triplostichae A. Br. 



De periferiska roren af 2 slag: primdra, hvilka ensamma 

 bara taggar och aro motsatta kransstralarne, och pa bada 

 sidor om de primara en rad af secundara, sa att emellan 2 

 primara ror ligga 2 secundara. 



Anm. Delta iir det typiska. Men ofta gripa de bredvid hvaraiulra lig- 

 gande seciuidiira roren i hvarandra, sa att det skenbart blir ett secundiirt ror 

 emellan 2 priniiira. De, hos hvilka delta iir forhallandet, kallas af Prof. Braun dqAo- 

 siichce, dit han riiknar alia iitom Ch. fragilis Desv. och liispida L., som bilda 

 triplostichce. Dock iir foihiillandet hos samma art underkastadt forandriiigar. 

 Sa t. ex. ser man hos Ch. touieutosa, som A. Braun riiknar till diplostiehfe, isyn- 

 uerhet pa forma munda, myeket tydligt biida raderna af sccundiira ror, da der- 

 emot, siirdeles pa den starkt incrusterade formen, de primara^ roren iiro sa 

 starkt utvecklade, att knappast nagot secundart ror kan synas pa yt an af stjel- 

 ken. Saninia forhiillande eger rum hos Hera andra arter. 



»Nu hiinder hos soniliga arter, att de primiira roren iiro grofre och mera 

 utstaende (ell. franitnidande), hvarigenom iaggarne komma att sitta pa stjel- 

 kens upphujninga)-; hos andra iir forhallandet oinviindt, sa att de sccundiira 

 roren iiro mera framtriidande och bortskymma de priniiira, sa att taggarne 

 blifva beliigna i de emellan de sccundiira roren bildade farorna.» (Wahlst.) 



*) Ch. inermes Wallm. 

 Stjelken utan taggar. 



Anm. De celluler, som skuUe bilda taggar, iinnas dock och utbilda sig 

 stundom till sma vartlika papiller, hvilka visa sig tydligast hos Ch. fiagilis 

 § barbata Ganter. 



4. Ch. fragilis Desv. — Wahlst. 1. c. pag. 38. 



