40 



el. gyttrade. Fructificationen oftast gyttrad pa korta axillar- 

 grenar. — Jul. — Sept. 



D. Sj. Fyen. — S. Fran Landskrona till och med Roslagen 

 (Linne). — F. Utefter Ostersjokusten. 



A mil. I siu 01. och Gotl. resa p. 215 beskrifver Linne en Nilella, som 

 forekom vid Furilen, on viJ Kyllei, salunda: »Cliara caiilium articulis iiiermi- 

 bus diaphanis superne latioribus viLxte under valtnet vid liafsstiandtu, hvil- 

 kens blader hiir och der slodo tillsamman susoni bor:-tar, vid hvilkas basin 

 sma roda fiii sutto'). Att Linne mcd denna beskrifning menal N. Stenhaui- 

 mariana Wallm., antages temL allmiint. I Flor. Suec. ed. II p. 428 citcrar 

 han for sin Chara flexilis It. Gotl. ocli begagnar ofvan citei'ade latinska ord, 

 men tilliigger: »Iii maritiniis Koslagiae rarius obvia», samt aufor Chara trans- 

 lucens minor flexilis Raj. ss. synonym. Denna viixt deremot liar man velat 

 tyda iin sasom Ch. syucarpa Thuill. iin ss. N. furculata Rchb. (N. tlexilis 

 Ag.), emedan Raji synonym sknlle tyda derpa, samt N. Slenhammariana Wallm. 

 ej skuUe finnas vid Roslagen. Ilaremot bcir jag anmarka, att den enda "Chara 

 caul, artic. diaphanis" etc., som kring Gotland forekommer, iir sednare tiir- 

 fattares N. Stcnhamm. samt att denna (N. Slenh. \\'al]iu.), som i sednare tider 

 aterfunnits i Roslagsskiiren (Norrtelge: Prof. J. E. Areschoug), ocksa ntan tvifvel 

 forekommer iinnii liingre norrut, sa mycket iiier som den ulefter riulands 

 kuster blifvit anlraffad iinda upp i Oslerbotten, och dessutom N. furculata Rchb. 

 knappast forekommer i halVet om ej vid utloppet af floder ss. vid Gefle (hvar- 

 ifran jag likvjil seit endast sterila exempl.) och forofrigt, mig veterligcn, ej sir ta- 

 gen vid Roslagens kuster. Det iir viil derfore riktigast att bibehalla Linues naiuu, 

 flexilis, for den art, at hvilken han gifvit det, samt for de nyares flexilis, 

 hvilken hos manga forfattare ar en collectiv art, antaga Reichenbaclts namn 

 furculata. 



14. N. borealis Wallm. 



Vaxten ett par turn hog, finare och spadare an fore- 

 gaende, kransstr. omkr. 6, de sterila nedom spetsen oledade, 

 de fertila vid de 2 — 3 nedre lederna med olikstora smastra- 

 lar, toppstyckena uddspetsiga eller med ledfastad udd, 



«Helsingeland, i de inre vikarne af TatVe.sjon vid Lof- 

 vikens gastgifvaregard i Undersviks socken, den 23 Aug. 

 ymnigt)). (J. W. Zetterstedt, berattelse om en naturhistorisk resa 

 i nordl. Skandinavien ar 1840, [i Bot. arsberatt. tor 1838]). 



Sasoni sedan dess ej tagen, fortjenar den att niirmare undersokas. 



II. Gen. Chara Ag. 



Kransslmlarne enkia, vid kndlederna omgifne af en krans 

 oledade fruktskdrm, vid hasen forsedda med svepetaggar*), 

 Notens krona hestdende a.f 5 enkla celluler, vard. qvarsit- 

 tande**). 



*) Atminstone hos de Skandinaviska arterna. 



**) Af Ch. foetida, contraria m. fl. forekomna former, hos hvilka den 

 affaller. 



