25 



och rarijiora (de bada sednare furut hanforda till C. phrag- 

 miioides) sanit den^itiora; C. nihifuiida (= C. Langsdorfii Fr. 

 H. N. XIII non frin.), C. nutans (Saut), C. data Bl. och C. 

 pidchdla (Saut.). Inalles anforas 15 arter af detta slagte for 

 Norge! 



Poa stricta Lindeberg orkaniies. Da sasom skill anfores, 

 att den visat sig konstant i Christiania tradgard, torde bora 

 erinras, att den sannolikt ej tbrtplantats" af fro, och att man 

 saledes ej haft tillfalle bedcinia dess artratt derutaf. Efter att 

 ha studerat ett stort antal exemplar maste jag fasthalla min 

 tro, att den endast ar en axgroende form. — Manga af Poa- 

 arterna, t. ex. P. nemoraUs, aro fortraffligt monografiserade. 

 Poa glauca Yahl., P. va'sia Sni. och P. aspera Gaud, uppstal- 

 las val som arter, men forf. synes benagen att anse dem hbra 

 tillsamraans, hvilket sannerligen alia maste gilla! Sasom nya 

 anforas P. Balfonrii Parnell skild fran P. aspera Gaud. Agr. (= P. 

 ofesia Gaud. Helv. ej Sm.) genoni gron farg, glatta stran, de ofre 

 bladslidorna kortare an ledstyckena, bladen mera hopruUade, 

 farre smaax (1 — 3) pa vippegrenarna, skarmfjiillen mot spet- 

 sen nagot strafva och blomfjallen mera ullhariga; Poa conferta 

 Blytt anser forf. tvifvelaktigt skiljd fran den nyssnamnde; 

 Poa Langeana Rchb. beslagtad med P. trivialis; P, dissitiflora 

 Roem. & Schult. troligen form af P. flexuosa. 



Ofver si. Carex har forf. gifvit en behoflig Synopsis fore 

 sina vidloftiga beskrifningar, och onskligt hade varit att det- 

 samma hade skett vid flera slagten, t. ex. Calamagrostis och 

 Poa. Nyupptagne arter aro: C. holina Lang, stalld mellan 

 C. juncella Th. Fr, och C. turfosa Fr. (2:ne niistan synonyma 

 arter!); C. Langii Steud. (= C. jiclia Lang.J mycket nara C. 

 livida och troligen dess var. suhlwida Hn.; — C. Friesii (= C. 

 vesicaria distenta Fr. H. N. XV.). — C. bvevirostis Cederstr. anses 

 vara C. Gnudinana Guthnich depaitperaia, och C. friijida Hn. 

 (iildre uppl.) ar C. misandra R. Br. Vid C. distigmaticfehar forf. 

 foljt E. Fries i att upptaga C. turfosa, 0. limida, V. trk-ostafa 

 och C. prolura ehuru med ett slags reservation; deremot lem- 

 nar han af C. salina en utforlig framstiillning af dess former, 

 sasom hvilka jemval raknas: C. subspathacca, C. cryptocarpa, 

 C. hceiiiatolepis och C. halophila. 



Ehuru L. glabrata Hoppe och L. Wahlenbcrgii Rupr. sar- 

 skildt upptagas, synes forf. benagen att forena dem Betraf- 

 fande de med L. campestris narmare forvandta arterna kunna 

 de, enligt Blytts framstallning, pa foljande satt diagnostiseras: 



L. campestris DC. Rot fibros med bladiga sidoskott. Blad 

 glatta, 1 lin. breda, med trubbig hard spets, i kanten och vid 

 basen langt hvithariga. Skarmbladen kortare an inflorescen- 

 sen, som bestar af 2 — 5 rundade 5 — 6 blommiga .smaax, det 

 i midten oskaftadt. Kapseln kortare an kalkfjallen. Former: 



