23 



arbete och saledes oiu dess beskaffenhet tagit kannedom, hafva 

 vi dock ansett det for en pligt att pa detsamma ytterligare 

 fasta uppmarksaraheten, bade derfdre att det sa att saga kan 

 betraktas sasom forfattarens testamente till landsman, veten- 

 skap och efterfoljare, och emedan det jemviil tvifvelsutan ar 

 det vigtigaste botaniska arbete af detta slag, soni pa de sista 

 aren inom Skandinavien utkommit. 



Hade den aktade forfattaren fdrunnats tid att fullborda 

 detsamma, sa skuUe atan tvifvel Norge haft att gladja sig at 

 en sadan bearbetning af sin Flora, som vore jemforiig med 

 likartade arbeten ofver andra lander. I afseende pa kanne- 

 dom af sitt land, forvarfvad under talrika och langvariga re- 

 sor deruti, samt fortrogenhet med de der forekommande 

 olika vaxtformer, kan man tryggt pasta, att fa, om nagra, 

 andra Florister till den grad noggrannt och fullstandigt i 

 detalj kande sitt omrade, och lika visst ar att sallan nagot 

 arbete blifvit ofverlemnadt at ofFentligheten sa lange, sa ni- 

 tiskt och samvetsgrannt forberedt och med sa mycken karlek 

 och hangifvenhet foretaget. Genom Blytts fortidiga bortgang 

 fran detta arbete har den Skaudinaviska P^loran lidit en stor, 

 en alldeles oersattlig forlust. 



*o 



Blytts afsigt var tvifvelsutan att har lemna ej allenast 

 en fullstandig upprakning af alia inom Norge hittills kanda 

 vaxter med uppgift pa deras utbredning, speciellare vaxtstal- 

 len, hojden ofver hafvet dit de uppstiga, grundens beskaffen- 

 het och vaxternas folknamn, utan derjemte en sa noggrann 

 och fullstandig redogorelse for deras Synonymi, hanvisning 

 till kandare Auctores, Afbildningar och Exsiccater samt full- 

 standiga Beskrifningar, att denna bans bok skulle kunna gora 

 andra ofverflodig for den afsedda kannedomen om Norges 



vaxter fran Boissier och Reuter i Geneve. Blytt onskade, ehuru sjuk han be- 

 fann sig, att ladan skiille oppnas, och hans son visade honom vaxt for vaxt 

 under angifvande af deras lokaler; men niattad af austrangningen utbrnst Blytt 

 plotsligen: "Jag kan ej mera, jag kanner mig for trott och har behof af somn." 

 Dessa voro Blytts sista ord; en timma derefter hade hans ande atergatt till 

 naturens skapare. — Blytt lemnade sitt sista arbete ofullbordadt, och svarligen 

 hirer nagou med sa mycken sakkiinnedom som han inom kort upptaga och 

 afsluta detsamma. Men i Blytts iinnu i Christiania forvarade herbarium — ■ 

 som, utoni de Xorska samlingarne, larer innehalla mellan 30 — 40,000 arter 

 — ligga oerhorda niaterialier dertill — och vi kunna forvisso siiga att utan 

 tillgang till dessa rika ocli fortraffliga samlingar Norges Flora viil niippeligen 

 skall skrifvas. Enligt var asigt iir det derfiire lika mycket en nodviindighet 

 for den botaniska vetenskapens framtid i Norge som en skyldig gjird af akt- 

 ning at 'Blytts minne och tacksamhet for hans manga och stora foitjenster, 

 att staten inkiiper dessa dyrbara samlingar, pa samma gang det syues oss ett 

 afundsviirdt godt tillfalle for det Norska Universitetet att pa en gang och for 

 ett jemforelsevis mycket godt pris forskaffa sig botaniska samlingar, som arc 

 jemngoda med manga andra Museers, och hvilka, smaningom inkiipta, skulle 

 fordra mangdubbelt storre kostnad. 



