20 



gar kalla korsvis motsatta; det ena af dessa ater hysande 

 inom sig ett litet ortblad, men storre an det forsta **). Sa 

 ater 2 fjall, stallda korsvis mot de 2 narmast foregaende och 

 niidtofver de 2 nedersta, det ena doljande ett blad, hvars 

 skifva ar annu storre an det foregaendes, men skaftet kor- 

 tare *). Detsamma upprepas flera ganger, sa att de sma ort- 

 bladen komma att sitta sinseniellan at 4 sidor i spiral kring 

 axeln, det 5:te ratt ofver det forsta, det 6:te ratt ofver det 

 2:dra o. s. v. Mer an 6 blad liar jag dock ej funnit i sanima 

 knopp. 



Sedan en knopp flutit omkring oforandrad en eller 2 

 veckor, borjar den oppna sig och framskjuta bladen. Hos 

 deni, som sa gjort, hafva skaften pa de 3 yttersta bladen 

 forlangt sig markbart, men skifvan obetydligt vidgats, hvar- 

 jemte dessa blad boja sig nedat och synas icke amnade till 

 vidare utveckling. De inre 3 bladen aro deremot nu (i med- 

 let af Mars) ur de forst iippflutna knopparne nagelstora pa 

 en a tva turns langa skaft, saledes just pa samnia utveck- 

 lingsgrad, som hos de exemplar, hvilka i Maj manad i fjol 

 intogos utifran. Rotter och stoloner hafva annu icke visat sig, 

 och forekomma naturligtvis an mindre pa de ofvervintrade 

 knopparne, af hvilka nu nastan dagligen en eller annan ny 

 flyter upp. 



I alia Floror, jag haft tillfalle radfraga, upptages Hydro- 

 charis som en perenn viixt; men af nu anforda factum, att 

 inga rotter ofvervintra, utan endast fran moderplantan fri- 

 gjorda knoppar, hvilka odisputabelt aro nya individer, som 

 slumra forsta och enda vintern af sin tillvaro, alldeles som 

 ett fro, maste man nodvandigt erkanna den for en annuel 

 vaxt atminstone i vart land, pa samma grund som man all- 

 mant sa anser X«n««-arterna. Och ofverensstiimmelsen med 

 dessa afven i detta afseende ar sardeles pafallande, om man 

 mojligen undantager L. trisulca, som synes ofvervintra med 

 alia sina. De aro neml. vattenvaxter utan blad, men med en 

 stam plattad och formad likt ett blad och inrattad att full- 

 gora dess funktioner, pa samma satt som tangarterna och, 

 bland landvaxter, vissa Cacteer. Fran kanterna af denna 

 bladlika stam utskjuta likadana bladlika grenar, hvarfore ock 

 redan Linne traffande jemforde en Lemna med en Opimtia. 

 Hos de ofriga arterna blifva, som kandt ar, (de bladlika) 

 grenarne farre och mer rundade an hos L. trisulca, och mot 

 hosten do de ('grenarne) alia bort med undantag af den sed- 

 nast utvaxta, hvilken utan att da utveckla nagra rotter sjun- 

 ker till bottnen och der ofvervintrar, samt foljande var upp- 

 flyter, skjuter sin hangande rot eller rotknippe (L. 2io/yr/»>a) och 



*') Skifvan 2,5 mm. i diam.; skaftet 7 mm. langt. 

 ") Skifvan 5 mm. i diam.; skaftet 5 mm. langt. 



