Betraktelser ofv^er de allmanna foreteelserna af 

 vaxternas foranderlighet. 



Det kan icke nekas, att den botaniska vetenskapen, pa 

 samma gang den alltjemt fortgatt att, pa grand af noggrann 

 uppfattning af vaxtformeina och vJixtlifvet, oforvillad af tom- 

 ma spekulationers ofta vadliga hypotheser, bereda en djupare 

 och sannare insigt i de vegetativa forhallanden och foreteel- 

 ser, som funnits och annu finnas pa var jord, dock tid efter 

 annan vandt sig 'at nya riktningar for att, med nya metho- 

 der, hinna det slutliga malet. Likasom forst med Linne nya 

 ideer oni art och slagte uppstodo och aningar borjade vakna 

 cm en naturlig uppfattning af annu storre formserier, sa synes 

 det vara den nyare tiden forbehallet att, fran de irrfarder 

 forskarna sedan slutet af 1700-talet nagon gang gjort att an 

 med filosofisk dimmighet a priori konstruera naturen, an med 

 smaaktig angslighet sonderplocka den stora och skona enhe- 

 ten, an med fornamt forakt for specialforskning blott soka 

 efter wlagarne for det inre vaxtHfvet», smaningora forena dessa 

 olika utvagar att finna sanning till en enda method, for hvil- 

 ken uppgiften torde vara mojligare att losa. Sa har den sy- 

 stematiska, den fysiologiska, den spekulativa botaniken kom- 

 mit till heders, men genom innerlig forening af dem alia, och 

 det torde finnas fa arbeten af allmannare erkandt varde, af 

 ingripande inllytande, som ej bara vittne derom, att sa i sy- 

 stematik som fysiologi man pa grunden af detalj-undersok- 

 ningar soker framhafva allmanna resultater. 



De stora fragorna: hvad ar art? huru hafva vaxterna 

 utbildat sig? hvilka aro de.momenter, som betinga deras olik- 

 heter i den nuvarande skapelsen? — fragor, sa ofta forut 

 uppkastade och pa sa mangahanda satt besvarade, hafva anyo 

 blifvit framstallde. Men de svar, som nu kunna lemnas, 

 maste tillerkannas mera vitsord, ty nu eger vetenskapsraan- 

 ^len till sitt forfogande en betydligt vidgad erfarenhet. Det 

 gifves numera fa trakter af verlden, som ej blifvit mera eller 

 mindre noggrannt genomforskade och lemnat oerhorda tillok- 

 ningar till fonden for vaxtrikets kannedom; vaxtanatomiens 



