198 



TÜZSüN J. 



A V. anagalloides-t joggal a faj varietásául lehet tekin- 

 teni, melynek tompább és mirigyes levelű alakja: a f. 2. sub- 

 obtusa m. (F. anagallis L. c. anagalloides (Guss.) Rchb. Ic. 

 FI. Germ. XX. 1862, 47) foliis lineari-lanceis, subobtusis, superne 

 glandipilis, basi attenuatis. 



Teronica longi fólia L. f. cordata m. Plánta usque 1 m 



alta, foliis glabris, oppositis, hasi cordatis, anguste lanceolatis, 



acuminatis, simpliciter vei duplicato argute serratis, serraturis 

 basi dilatatis, apiculatis. Icon 9. 



Légi in insula Potemkin prope Cherson Rossiae meridionali- 

 occidentalis. 



A növény levelének képét idecsatolom, mert meghatározása 

 az irodalom alapján biztosan alig végezhető. Ennek a fajnak 

 számos leírt alakja közül a Kochtól (Syn. ÜL 2. 1857. 456.) 

 leirt a, vidgaris, Y- média, S. glabra közül növényünk egyikkel 

 sem egyező. Az a. vulgáris {V. longifolia Schrad. Comm. 

 Veron. Spic. 1803. 26, t. 2. f. 1.) szélesebb levelű, a y. média 

 {Y. média Schrad. 1. c. 23. t. 1. f. 2.) szintén szélesebb és 

 nyélbe futó levelű ; a S. glabra apróbban fűrészes levelű, minek 

 folytán a szóban levőtől eltérők. A többi alak közül a V. elata 

 Hőst. és V. elatior Hőst. (FI. Austr. I. 1827. 3. és 4. old. 

 V. cordifolia Wallr.) egyebek mellett nem azonosak növényünk- 

 kel, mert szőrösek. A V. complieata Hoffm. alaknak pedig igen 

 szabálytalanul fűrészes, hirtelenül kihegyesedő levelei vannak. 

 Leginkább egyezik növényünk a V. Hostii Moretti(BibL 

 5. old.) és a p. maritima (Schrad.) Koch {= V- maritima 

 Schrad. 1. c 29. t. 1. f. 1.) alakkal, azonban mindkettő levele 

 nyélbefutó vagy lekerekített ; a chersoni növény levele pedig 

 szíves aljú. 



A Fiori-féle beosztásban (FI. anal. d'Ital. H. 1900—1902, 

 437.) a faj fogalmának igen nagy kiterjesztése jut kifejezésre. 

 Ebben az a. tgpica alatt az egész fajt összefoglalva, (3. alatt a 

 Linné V. spuria-ydt csatolja ide, amit már csak az utóbbi- 

 nak murvái és hosszú virágkocsánya miatt sem lehet tenni. 

 Fedtschenko-Flerov (FI. eur. Ross. 1910- 861.J avar. 

 glabra Koch, YSiY.pubescens Kaufm. és vsíy. grandis (Fis eh.) 

 Turcz. változatot sorolja fel Oroszországból. Növényünk sem 

 a molyhos pubescens^ sem a nagytermetű, íehérvirágú grandis 

 nem lehet. 



Általában a fenti és még más alakok rendkívül változatos- 

 ságuk mellett alig határolhatók körül. A rövid diagnózisok majd 

 a levél, a fogak, a levélalap stb. alakjára, majd a szőrösségre 

 vonatkoznak ; és e sajátságok kombinációi nagyon bonyolulttá 

 teszik az egész rendszert úgy, hogy fejlődéstörténetileg is el- 

 fogadható meghatározások csakis új, összefoglaló monografikus 

 feldolgozás alapján volnának végezhetők, mikor a növényföld- 

 rajzi szempontok is kellő figyelembe volnának veendők. 



