202 TÜZ80N J, : ADATOK A DÉLOROSZ PUSZTÁK ÖSSZEHASONLÍTÓ FLÓRÁJÁHOZ 



A délorosz puszták egyik igen elterjedt és jellemző növénye, 

 amely Kisázsiában és a Balkánon is megvan. A Tauri-Pusztákon 

 gyakori. Itt két alakját lehet megkülönböztetni, amelyek figye- 

 lembevételével a faj a következőképen tagolódik : 



var. 1. Lamarckíana m. Involucri squamis longe et rigide 

 spinuloso-ciliatis in spinam patulo recurvam laneeolatam eis lon- 

 giorem abeuntibus. 



f. 1. paliida m. Inflorescentiis ochroleucis. 



f. 2. lilacina m. Inflorescentiis lilacino-roseis. 



Légi formás 1. 2. in stepibus Tauricis prope Ascania-Nova. 



var. 2. brevispina Boiss. FI. Or. llf. 1875. 651. Involucri 

 spinae abhreviatae rectiusculae. 



Habitat teste B o i s s i e r in Macedónia, supra Vodena, 

 Tauria. 



(A növ. szakosztály 1913. évi márc. hó 12-én tartott üléséből). 



Greguss P,: A Suríání-tengerszemck kovamoszataú 



(VI— Vn. táblával.) 



A Kudzsiri-havasok közepe táján, Kudzsir községtől mint- 

 egy 2-3 napi járásra, 1800 m t. sz. f. magasságban terül el 

 rendkívül bájos környezetben a kb. 6000 m^ területű Suriáni- 

 tengerszem. A magyar tudományosság nagynevű mecénásának 

 Semsey Andor dr. úrnak áldozatkészségéből immár negyed- 

 szer tűzte ki céljául ennek a tengerszemnek és környékének 

 tudományos kutatását az a kis expedíció, melynek vezetője 

 Vangel Jenő dr. egyet. m. tanár úr igazgatóm, tagjai pedig 

 Gyulai Ágost dr. úr s rajtam kívül még hat társam. Min- 

 denkinek megvolt a maga munkaköre. Az én feladatom a 

 mikroszkopikus növények, de főleg a kovamoszatok gyűjtése és 

 feldolgozása volt. 



E suriáni nagy tengerszem kovamoszatait Quint József 

 úr már hét évvel ezelőtt dolgozta fel, de nem közölte. Az én 

 vizsgálati anyagom nem ebből a nagy tengerszemből való, hanem 

 a mintegy 100 m-rel magasabban fekvő, körülbelül 25 m^ terü- 

 letű tóból, melynek legnagyobb mélysége alig Vé ni. A tó feneké- 

 ről — mely a kovamoszatok héjainak millióitól szürkeszínű — 

 Va dl anyagot hoztam haza. Egyrészét a szokásos módon kifőz- 

 tem. Megállapítottam a százalékos mennyiséget is, amely igazán 

 meglepő, mert az iszapnak 95 százaléka tiszta kovamoszat- 

 anyag. Pantocsek J. a kis tónak ezt az iszapját fosszilis 

 eredetűnek tartja. 



Az észlelt fajok felsorolásából is látható, hogy főleg a 

 magas hegységek vizeit kedvelő alakok élnek e kis tenger- 

 szemben, melynek kovamoszat-flórája a Balatonéval csak 137o> 



