NÖVÉNYTANI REPERTÓRIUM 177 



Buchegger, Josef: Beitrag zur Systematik von Genista Hasser- 

 tiana, G. holopetala und G. radiata. Mit 11 Textfiguren und 1 Verbreitungs- 

 karte. — Österreichische Botanische Zeitschrift. LXIII. Jahrg. 1912., p. 303, 

 868, 416 és 458. 



Hazai adatja a következő: Genista holopetala Fleischm. (a 

 Vciebitböl : Krug [leg. Dr. A. de Degen]. Sladovaca, Pasji Klanac, Pavelic 

 Kuk, Krivi Kuk, Plana, Veliki Stolac [Rossi], Sv. Brdo [Schlosser] és Dal- 

 mácziából : Monté Spaccato [Marchesetti, Tommasini], Óaven [Bar. Rastern, 

 Fleischmann, Buchegger]). — G. radiata (L.) Scop. var. 1 e i o p e t a 1 a 

 Buchegger (Erdély, Horvátország, Dalmáczia és Bosznia) és var. b o s n i a c a 

 Buchegger (Bosznia : Troglav, leg. Neumayer). 



Gál F. : Die Rolle der Garungspilze ín der Aetiologie des Typhus. — 

 Centralblatt für Bakterologie. 1 Abt. Bd. LXI. 1913., p. 1. 



Hruby, Dr. Johann:Le génre Árum. Apergu systématique avec 

 considérations spéciales sur les relations phylogénétiques des formes. — 

 Bulletin de la Société Botanique de Genéve. Vol. 1913., p. 113 — 370. 



A szerző szerint hazánkban a következő fajok fordulnak elő : Árum 

 maculatum Miller (Syn. : A. Malyi Schott, A. transsilvanicum Czetz, A. inter- 

 medium Schur, A. alpinum Sch., Ny. et. K,, A. vulgare Lam.) ; A. i t a 11 c u m 

 Miller (Syn. : A. hercegovinum Beck) in Hungária litoralis, Dalmatia ; A. 

 n i g r u m Schott (Syn. : A. Petteri Schott) in Dalmatia et Hercegovina 

 (Trebinje, leg. J. Pantocsek sub. A. Petteri). 



K a r c z a g L. : In welcher Weise wird die Weinsaure durch Hefe 

 angegriflfen ? — Biochemische Zeitschrift. Bd. XLIII. 1913., p. 44—46. 



Linhart György: Cuscuta arvensis Beyr. var. Capsici Degen et 

 Linhart. — Zeitschrift für Pflanzenkrankheiten. Bd. XVII. 1907., p. 267—270. 



Magnus Dr. Paul: Zur Kenntnis der parasitischen Pilze Sieben- 

 börgens. — Mitteilungen des Thüringischen Dotanischen Vereins. Neue 

 Folge. XXX. 1913., p. 44-48. 



Rouppert, K. : Grzyby, zebrane w Tatrach, Beskidze zachodnlm 

 i no Pogórzu. (A Tátrában, a nyugati Beszkideken és Pogorzen gyűjtött 

 gombák.) — Spranozd. Komis. Fizyogr. Akad. Krakow. XLVI. vol. 1912., p. 21. 



Üj fajok illetőleg formák : Ascochyta Bieniaszi Roupp. (in 

 Delphinio oxysepalo), Septoria Ribis forma t a t r i c a Roupp. (in foliis 

 Ribis alpini), Sphaeronaemella Kulczynskiana Roupp. (in 

 Hydno et Agarico). 



Schiffner, Dr. Victor: Über eine kritische Form von Riccia 

 sorocarpa und Riccia pseudopapilosa. — Hedwigia. Bd. LIH. 1913. 

 p. 36-40. 



Üj forma : Riccia sorocarpa var. H e e g i i Schiffn. [R. 

 H e e g ii Schiffn.J in monte Öcsém teteje ad Balánbánya coniit. Csik, leg 

 Dr. A. de Degen. — A szerző a Sárhegyről Gyöngyösnél említi még a 

 következő májmohákat: Riccia sorocarpa typica, R. Ri- 

 schoffii Hüb. és Grimaldia barbifrons. 



Stadlmann, Dr. Josef : Ein Beitrag zur Kenntnis der Gattung 

 Pedicularís L. (Sekt. Comosae Maxim.) — Zehnter Jahresbericht des k. k. 

 Staats-Gymnasiums im XIH. Bezirke. Wien. 1910., p. 1 — 7. 



