152 FUCSKÓ M. 



néhán.y gyökér tör elő, de ezek a gyökerek némelykor nem lesz- 

 nek állandó szerveivé a növénynek. A növekedésük lassú és 

 megesik, hogy rövid idő multán mint teljesen funkció nélküli 

 szervek, elhalnak. Keletkezésük tehát a hónalji rügy regeneratív 

 hatásától teljesen független. 



Az utóbbi megfigyelés fontosságát az alábbi tárgyalás folya- 

 mán behatóbban fogom még méltatni, arra azonban már most 

 kell utalnom, hogy a sarjadzás két regeneratív centrum körül 

 megy végbe. 



Egyik centrum a hónalji rügy, és a másik a levéllemez 

 alapja és a levélnyél közötti átmenet helye. Az előbbi az egész 

 növényt regenerálhatja, az utóbbi pedig csak gyökerek sarjad- 

 zására képes. A két centrum között azonban van mégis valami 

 vonatkozás, mert az utóbbi különösen akkor lép akcióba, ha 

 az előbbi valami ok miatt későn kezd sarjadzani. Ha pedig a 

 hónalji hajtás korán kihajt, a levéllemez alapján csak későn, 

 vagy egyáltalán be sem következik a gyökér fejlődése. 



II. kísérlet. 



A sziklevelek nyelét közvetlenül a hónalji rügy felett vág- 

 tam el. Az amputálást megelőző napon a szikfeletti szár hegyét 

 eltávolítottam, hogy a hónalji rügyek erősen megduzzadjanak és 

 e réven a metszés helyét pontosan megállapíthassam. 



A bevezetésben a hónalji rügy sorozatos pótlásáról szólva 

 megemlékeztem a pótlást végző hónalji merisztémáról is, amely bizo- 

 nyos mértékig a sziklevélnyél alapjára is átterjed. A sziklevelek 

 jelen amputálási módja mellett ezen merisztémának minimális része 

 rákerül a nyél alapjára és eredeti rügypótlóképességét továbbra 

 is megtartva, kedvező körülmények közt regenerálni fogja a 

 csirauövénynek szíkfeletti szárát. De ez a regenerálási folyamat 

 jóval lassúbb és nem is olyan bizonyossággal következik be, 

 mint az I. kísérletben, amikor még az egész hónalji rügy rajta 

 maradt a levélnyélen. De végeredményben mégis csak megjelenik 

 a regenerált hajtás, sőt némelykor nem is egy, hanem kettő és 

 rendesen a tövében már látható is a pótló rügy. 



A rügyek regenerációjához szükséges idő alatt a szikiével 

 nyele a levéllemez bázisa közelében gyökereket hajt (IV. tábla, 

 26 — 27. kép), amelyek azonban, ugyanúgy mint az I. kísérlet- 

 ben rövidek maradnak és ha nem csatlakoznak az új növény 

 szervezeti egységéhez, hamar el is pusztulnak. Amig ezeknek a 

 növekedése tart, az új rügy indukálására a sebfelületen alakult 

 kalluszból is képződhetnek gyökerek, vagy ha ez be nem követ- 

 kezik a sarjadzó hajtás alapjából indul ki egy, esetleg két gyö- 

 kér is, amelyekből az új növény állandó gyökérzete fog kiala- 

 kulni. (IV. tábla, 26—27. kép)." 



A teljes regeneráció a szíkleveleknek csak mintegy 50 — 60 

 7o-án következik be, a többin csupán csak gyökerek képződnek. 



