144 BZAKOSZTÁIiYl ÜGYEK 



Eregli és Kaiserieh közötti területre terjedt. Bevezetésképen ismerteti Angóra 

 koratavaszi fióráját, majd áttér a Karabagh és Zebir községek melletti steppe 

 tavaszi képének, valamint a steppéböl kiemelkedő mészdombok flórájának 

 jellemzésére. A továbbiakban ismerteti Konia tavaszi és nyári növényzetét, 

 a Karabagh és Karadj a-Dagh nevíi hegyek flóráját, valamint az ezek alatt 

 elterülő steppeformációk nyári és őszi képét. Előadása folyamán több növényt 

 mutat be. Az új fajok közlését későbbre tartja fenn. 



3. Pálinkás G y u 1 a „Szölöfertőzési kísérletek Plasmopara viti- 

 colával" címmel előadja a m. k. Ampelológiai intézetben végzett mester- 

 séges fertőző kísérletek módszereit és a szerzett tapasztalatokat. 



A fertőzések szai)adban, üvegházban és laboratóriumban hajtattak 

 végre. A fertőzöcseppeknek legalább 24 óráig nem szabad felszikkadniok, 

 mert némelyik konidiiimanyagból csak egy fél vagy egy nap múlva szület- 

 nek meg a rajzósejtek. Legjobb kisebb üvegcsészével, haranggal borítani le 

 a fertőzendő részeket, mivel az egészen leborított töke nagyon megsínyli a 

 beavatkozást. A részletfertőzés olcsóbb, egyszerre sok és könnyen beállít- 

 ható — a fertőzési helyek szabatosabban rögzíthetők. 



A levelek a tőke mellett asztalszerüen megerősített deszkalapra ki- 

 feszítve nedves itatópapirral bélelt üvegcsészékkel boríttattak be. A fertő- 

 zési helyek vagy tuskari kával, vagy kouidiumos vízbe mártott szűrőpapír- 

 szeletekkel, vagy a fertőző cseppeknek ábra alakjában való elhelyezése révén 

 rögzíttettek. A fürtök vagy üveghengerbe zárattak, vagy haranggal borít- 

 tattak le és vagy általában fertőztettek, vagy megjelölt helyeken (konidiumos 

 vízbe mártott vattapamatokkal, fonalakkal). 



A fertőzésre szolgáló konidiumokat jól el kell keverni a vízzel, mivel 

 különben lebegve maradnak s nem áznak jól meg. Sötétben biztosabb a 

 fertőzés, tehát a cseppeket el kell a fénytől zárni, de ekkor tanácsos 

 csomagolópapír-sátorral körülvenni a tőkét, hogy a csésze be ne mele- 

 gedjék a tüzö napon. 



A fertőzés gyakran nem sikerül a szárazságban gyűjtött konidiumok- 

 kal, viszont a nagyon íiatalokkal sem (a beftíződés után 12 óra múlva érnek 

 meg). A konidiumok gyűjtésekor vigyázni kell, hogy a levelekről védekező- 

 szer-rögök közéjük ne jussanak, mert a kioldódó rezsó meghiúsíthatja a 

 fertőzést. 



A szőlőnek minden zsenge zöld szervét sikerült mesterségesen 

 fertőzni a szabadban s a fertőzés mindenkor a szájnyíláson keresztül 

 történik, tehát elsősorban azoknak előfordulása szabja meg az élősdi be- 

 hatolását. (A levél felső oldalán csakis a nagyobb erek mellett és a 

 fogakon vannak szájnyílások, tehát az ér közötti rész nem fertőzhető, 

 valamint a borsónagyságú bogyók sem, mivel ezeken már visszafejlődtek a 

 szájnyílások.) 



4. Varga Oszkár ,,Az üszökspóratartalmú korpákról és az üszök- 

 spórák mennyiségének meghatározásáról" c. dolgozatát ismertette. Mivel az 

 üszökspóratartalmú takarmányok ártalmasságára vonatkozó etetési kísérletek 

 negatív eredménnyel végződtek, nincs okunk azokat mérgezőknek tartanunk. 

 Kívánatos volna mindazonáltal a jövőben felmerülő panaszok okát a hely- 

 színén kutatni. A gondosan tisztított gabonából készült korpákban üszök 



