140 APRÓ KÖZLEMÉNYEK 



mának O'l órával való csökkenése a tavasz dátumát 3 nappal veti 

 vissza. A téli hónapok idején a napsütés tartamának átlagos napi érté- 

 kének 1 órával való csökkenése a talaj középhömérsékletét 0*5 — 1 m 

 mélységben, márciusban és áprilisban 3° C-val szállítja le (Bot. Centr.- 

 bl. 1913. 122. köt. 488. old.). 



m. g. Az egres amerikai lisztharmatja [Sphaerotheca 

 mors uvae (Schwein.) Berk.] erősen terjed az országban. 1909 óta, 

 amikor még csak Háromszékből, Udvarhelyből és Szolnok megyéből volt 

 ismeretes, megjelent a következő megyékben is : Szabolcs, Fogaras, 

 Szepes, Pest, Zemplén, Hajdú, Abaújtorna, Heves, Kolozs, Árva, Bács, 

 Borsod, Bihar, Fejér, Temes, Bereg, Mosón és Pozsony. A megyéknek 

 ehhez a sorához, melyei Kern H. a „Kertészet" 1913. évf. 10. szá- 

 mában közöl, hozzá kell vennünk Torontál megyét és Brassó megyét is. 

 Torontálmegyei előfordulását Szabó Z. jelentette, aki Gyálán találta 

 ez év május havában. Brassómegyei előfordulásáról Römer Gy, adott 

 hírt (Kronstadter Zeit. 1913. jún. 6.). Levélbeli közlése szerint a 

 Barcaságon meglehetősen elterjedt : a Méheskertekben, Obrassóban 

 és a cukorgyár területén. Megemlítésre érdemes, hogy Szepesmegyében, 

 bár gyengébb mértékben, átterjedt a ribiszkére is. Amerikai liszt- 

 harmattól ellepett ribiszkét Győrffi I. küldött a M. N. Múzeum 

 növ. osztályának Szepesbéláról. Legújabban a szepesmegyei Svedléren 

 is találtak ilyen ribiszkét. (Szepesi Hírnök 1918. jún. 14.) Ugyanez 

 a lap arról tudósít, hogy ez a betegség Svedléren „az egres ezévi 

 termését már jóformán tönkretette. A szepesmegyei Bindtbányán 

 Fílarszky N. akadt reá Budapesten, e sorok írója 1912-ben találta 

 először az egresen. Legújabban G r e í n í c h F. figyelte meg a pest- 

 megyei Sükösdön és Hajóson. Ennek az erős terjeszkedésnek talán gátat 

 fog vetni az ú. n. kaliforniai vagy amerikai raészkén 

 oldat, melyet a magyaróvári növénykórtaní állomás nagy sikerrel 

 használt. Ennek a védekező szernek készítési módját Kern H. a 

 „Kertészet" 1913. évf. 11. és 12. számaiban ismerteti. A másik kitűnő 

 szer az ú. n. Zolfo ramato ventílato ezídeig csak Trientben 

 kapható. Nagyon ajánljuk az érdeldődőknek, ho^y Kern H. „Véde- 

 kezés az amerikai köszmételisztharmat ellen" círaü dolgozatát olvassák 

 (Kertészet, 1913. évf. 10 — 12. sz.). Úgy tudjuk azonban, hogy ez a 

 betegség Európában nem 1900-ban jelent meg először, és nem is Ír- 

 országban, amint azt Kern H. írja, hanem már 1895-ben, Orosz- 

 országban, Winnitzy községben, Podoliában, ahol 1897-ben már vesze- 

 delmessé vált (Lásd Növénytani Közlemények 1908. 5. füzetében). 



m. g. A Parnassia palustris kleistogamiája W i 1 h e 1 m J. 

 Csehország északi részében a Parnassia palustrisnak kleistogam virá- 

 gára akadt. Ez a jelenség ennél a növénynél ezideig ismeretlen volt. 

 A kleistogam virág a rendesnél jóval kisebb, sziromlevelei zöldek és 

 csökevényesek, portokjai érettek voltak. A kleistogam virágot viselő 

 szár is jóval kisebb a rendes szárnál (Öst. Bot. Zeitschr. 1913. 186 old.). 



