APRÓ KÖZLEMÉNYEK 139 



előforduló Mucor és Penicillium penészek a méznedvben csak kivé- 

 telesen találhatók, arra enged következtetni, hogy a méznedv rendes 

 tartózkodási helye bizonyos szervezeteknek, amelyek ehhez az élet- 

 módhoz alkalmazkodtak. Kétségtelen, hogy a virágok eme lakói a 

 virágra nézve teljesen ártalmatlanok. Némely növény virágait (pld. 

 a Tilia pubescens) ezek a szervezetek epidemiaszerüen lepték el, 

 anélkül, hogy a termésképzödésben bárminemű visszamaradás követ- 

 kezett volna be. Nem ártott az sem, ha a méznedvet a benne lakó 

 szervezetek meg is erjesztették, annyira, hogy az egészen zavarossá 

 lett (Ber. d. deutsch. bot. Ges. 1913. 129.). 



m. g. Hazánk új Violái. Gürtler Kornél, a kolozsvári 

 egyetemi botanikuskert fökertésze, az erdélyi Kerz havasokban, a 

 Bullea-tó felett, oly Violát gyűjtött, mely a Viola alpina és a Viola 

 declinata hibridje: V. Paxiana Degen et Zsák. 



Wagner János, a deliblati homokterületen 14 Violát figyelt 

 meg. A terület gondos felkutatásának örvendetes jelének tartjuk azt, 

 hogy Wagner János ennyi ibolyát sorol fel olyan területről, ahonnan 

 Borbás V. még csak 3 ibolyafajt ismert. Hazánkra új a V i o I a 

 D ufforti Fouillad (= V. álba X sylvestris). Ezt az ibolyát Wagner J. 

 Világoson is gyűjtötte. Új hibridek : aViola Neményiana Wagner 

 {= V. sepincola X a^renaria) és a Viola Ajtayana Wagner (== V. 

 ambigua X arenaria). Előbbi a „Korn" bokrai alatt, utóbbi a „Leány- 

 kát" füves buckáin terem ; mindkettő a tőfajok között. (Magy. Bot. 

 Lapok. XII. 1/5. sz. 



m. g. A rozsdagombák áttelelése az uredospórák útján. 

 Hogy a rozsdagombák spórái közül nemcsak a teleutospórák, hanem 

 az uredospórák is áttelelnek, az már eléggé ismeretes. Legújabban 

 Baudys E. mutatta ki, hogy az uredospórák a hűvösebb éghajlatú 

 Csehországban is áttelelnek. Különösen a rozs rozsdáját, a Puccinia 

 glumarumot és a Puccinia dispersát kisérte figyelemmel, ősztől kezdve 

 a következő év nyaráig. Megfigyeléseinek fontosabb eredményei : 

 Enyhébb tél után a rozsdabetegség már áprilisban tör ki járvány- 

 szerűén. Az uredospórák csirázóképességüket megtartották akkor is, 

 amikor 10 — 14** C hideg érte őket, akár takarta őket a hó, akár nem. 

 Ilyen hideg mellett az uredo miceliuma is életben marad. A Puccinia 

 dispersa uredospórái (a szoba száraz levegőjében) csirázóképességüket 

 100 napig tartották meg. Hetekig tartották meg akkor is, ha itatós- 

 papirosok között szárította a fertőzött rozsleveleket. A Puccinia disper- 

 sának febr. 26-án gyűjtött uredospórái már P/^ óra múlva csíráztak. 

 (Annales Mycol. XI. 30). 



m. g. A talaj hőmérsékletének befolyása a növényzet 

 fejlődésére. Naegler W. szerint a talaj középhömérsékletének 

 05 — 1 m mélységben, március és április havában, 1" C-val való 

 csökkenése a kitavaszodást 10 nappal késlelteti. A tavasz dátuma (az 

 almafa virágzása) egybeesik a talaj hőmérsékletének, 0' 5 m mélységben 

 10^ C-ra való felmelegedésével. A kitavaszodást késlelteti a borulás 

 mértékének csökkenése is a téli hónapok idején. A napsütés tárta- 



