138 APRÓ KÖZLEMÉNYEK 



APRÓ KÖZLEMÉNYEK. 



m. g. Tanulmányok a növények higroszkópos mozgásai 

 köréből. Fucskó Mihál ynak ily cimü dolgozatát M á g o c s y- 

 Dietz Sándor terjesztette elö a M. Tud, Akadémia harmadik 

 osztályának ülésén. A dolgozat a hüvely kopácsainak csavarodó moz- 

 gását tárgyalja és foglalkozik a higroszkópos görbüléseknek helyes 

 értelmezésével. Vizsgálja a kopácsok rostrétegében lévő rostoknak a 

 száradás folyamán beálló relaíiv összehúzódó képességét és arra az 

 eredményre jut, hogy az összehúzódó képesség maximuma harántos 

 irányban a rostréteg közepén helyezkedik el. A maximumtól kifelé meredek 

 skálán haladva a külső oldali minimum és befelé valamivel gyengébben 

 esö skála bázisán a belső oldali minimum helyezkedik el. A hosszanti 

 összehúzódó képesség maximuma a külső oldalon van ; innen hirtelen 

 eséssel középre jut a minimum, amelytől befelé újra emelkedés 

 következik. 



A kopácsok csavarodása nem harántos görbülés, hanem torzióval 

 kapcsolatos görbülés, mert a görbülések fokozatos eltolódásokkal kapcso- 

 latosak. A torzió a rostok összehúzódó képességének eloszlása alapján 

 érthető, de szerepe van benne a rostok aktiv torziójának is. A rostok 

 aktiv torziója a rostréteg belső felében a kopácsok torziójának ellen- 

 tétese, míg külső felében a kétféle torzió iránya megegyező. 



A jobb- és baloldali kopács higroszkópos görbülései szimmetriá- 

 sak, a rostréteg egyes részei azonban a jobb- és baloldalon egészen 

 elütő módon viselkednek. 



A sejtfal optikai tulajdonságai és az összehúzódó képesség 

 között mutatkozó összefüggés, a szerző véleménye szerint, újból tanul- 

 mányozandó, mert az e téren megállapított szabályok és törvény- 

 szerűségek jórészt a hüvely rostrétege higroszkópos viselkedésének 

 régebbi hibás értelmezésén épültek fel. 



m. g. Baktériumok és erjesztőgombák a virág mézned- 

 vében. Schuster V. és Ú 1 e h 1 a V. tüzetes vizsgálatai kiderítették, 

 hogy a virág méznedvében sokféle parányi növényi szervezet él. Ezek 

 közül sikerült mintegy 20 baktériumfajt, 8 — 10 erjesztögombát és 2 

 oidiuraszerü gombát tisztán tenyészteniök. Erjesztögombákra majd 

 minden virágban akadtak. Mucor és Penicillium penészek a virágméz- 

 ben csak kivételesen találhatók. A szerzők megfigyelték, hogy esős 

 időben a virágok méznedvében jelentékenyen megfogyott a baktériumok, 

 illetőleg az erjesztőgombák száma. A borús időben felnyíló bimbók 

 méznedve pedig egyáltalában baktériummentes maradt. Verőfényes idő- 

 ben a sterilis méznedv egy nap alatt megfertőződött. A fertőzést való- 

 színűleg a virágot látogató rovarok okozzák. É kérdéssel a két kutató 

 még tovább is foglalkozik. Annyi bizonyos, hogy e parányi szerveze- 

 teknek a méznedvben való előfordulását nem lehet véletlen jelenségnek 

 minősíteni. Az a körülmény, hogy bizonyos virágokban csak bizonyos 

 alakok élnek, valamint az a körülmény is, hogy a különben mindenütt 



