122 SCHILBERSZKY K. 



a lehetőségét akár rovarok (pl. méhek) révén, akár pedig mester- 

 séges beporzásokkal előmozdítani, fokozni. 



A föntebb említett amerikai „The wonder of Horti- 

 culture" nevű magvatlan almafajtának előnyét az érdekeltek 

 abban látják, hogy ez a fajta megtermékenyítés nélkül termi 

 gyümölcseit. Ezzel t. i. mellőzve volnának azok a kedvezőtlen 

 viszonyok (nedvesség, ködök, kései fagy, gyér rovarrepülés és 

 virágzáskori nagy hőség), melyek a virágok megtermékenyítését 

 rendszerint gátolják ; más szavakkal : ilyen módon lényegesen 

 közelebb jutottunk volna ahhoz a nagy célhoz, mely a gyümölcs- 

 termések állandóságát, rendszerességét biztosítja. Az a körülmény 

 is, hogy a szirmok hiányoznak e fajtának a virágaiban, arra a 

 föltevésre jogosít, hogy némely kártevő rovar, amelyre a szirmok 

 hivalkodó külseje csalogatólag hat, gyérebben jelenik meg. Az 

 almamolynak a petelerakását ez esetben misem gátolja, tehát a 

 kukacosság lehetősége megmarad. Ha azonban ez az almafajta 

 netalán mégis kukacmentesnek bizonyulna — amint ezt állítani ipar- 

 kodnak, — akkor ez nem a magvatlanságától való leend, hanem 

 attól, hogy ez az almagyümölcs rendkívül kemény húsú. Csaknem 

 minden gyümölcsösben észlelhető, hogy a lazaszövetű, lágyhúsú 

 gyümölcsök (pl, Sándor-cár alma) sokkal inkább kukacosak, 

 mint a keményebb almafajták; gondoljunk csak pl. az Ei ser- 

 almára vagy a B h n- almára. 



Megállapították, ^ hogy bizonyos almafajtákon (pl. G r a v e n- 

 s t e i n i) a magabeporzás meg van nehezítve ; ehhez járul még, 

 hogy az ilyen virágok majdnem maguktól meddők, a termés- 

 kötés tehát csakis idegen fajtákkal való beporzással lehetséges. 

 Tudva van az is, hogy pl. a Prunus Simonii úgyszólván 

 semmi virágport se fejleszt, de azért gyümölcsei vannak. '■^ Sok 

 eset ismeretes, amelyekben a saját virágbeli pollen a bibére 

 egészen hatástalan (autosterilismus). ^ Tehát ezek is okok a sok 

 egyéb közül, melyek az Ewert-féle, egy fajtával való kizáró- 

 lagos telepítés ellen szólnak. A tenyészeti szerveknek túlságos 

 fejlesztése (túltrágyázás, egyoldalú műtrágyázás) hátrányosnak 

 bizonyult a termésképződés tekintetéből ; ilyen esetekben csak 

 kevés virág képződik, avagy sok virág nem kötődik, illetőleg a 

 fogantatás hiánya miatt a termések jelentékeny része lehull. 

 Sőt arra is vannak megfigyelések, hogy a megfogant — kezdet- 

 leges csirákat rejtő — magvas gyümölcsök is lehullhatnak. 



' E. Zacharias: Über Frucht- und Samenansatz von Kulturpflan- 

 zen ; Zeitschr. f. Botanik, III. Jahrg. 12. 785. 



^D. Starr Jordán and Vernon L. Kellog: The Scientific 

 Aspect of L. Burbank's Work ; San Francisco, 1909. 



» D r. P. K n u t h : Handb. der Blütenbiologie I. 41. 



