120 



8CHILBERSZKY K. 



is feltűnően megnyilatkozik, pl. a szőlöbogyókon. Kísérletek bizo- 

 nyítják, hogy a szölőmagvak a gyümölcshúsnak az érését kés- 

 leltetik. A magvatlan szőlőbogyók cukortartalma a legfokozottabb ; 

 éppen megfordítva van a savtartalom viszonylagos mennyisége, 

 így pl. a Korai burgundi szőlőfajtának a bogyóhúsa Mül l er- 

 T h u r g a u ^ megállapítása szerint 1889. évi július 30-ikán a 

 következő tartalomrészeket adta a különféle bogyókból: 



R. E w e r t-nek feltűnt a Charlamowski almafajta mag- 

 vatlan gyümölcseinek korai érése, melyek aránylag korán lehul- 

 lottak. A Cellini almafajtának magvatlan gyümölcsei Müller- 

 T h u r g a u szerint korábban mutattak utóérést, mint a magvasak. 

 Magvatlan datolyák és narancsok édesebbek mint a magvasak. 



Biológiai vonatkozások. 



Hoffmann^ említi, hogy bizonyos fafajokon normális ivar- 

 beli váltakozás ismerhető fel, amenynyiben azok egyik esztendő- 

 ben hím, a következőben pedig himnős virágokat fejlesztenek. 

 Kumagi^ szerint egy Japánban nevelt magvatlan narancsfajta 

 („Unsyu Mi kan") parthenokarp. Ikena* erről a fajtáról 

 kétféle hajtást ir le : termékenyeket, melyek virágoznak és gyü- 

 mölcsöznek, és meddő leveles hajtásokat. Érdekes, hogy e két- 

 féle hajtások az egymást követő esztendőkben rendszeresen vál- 

 takoznak. 



Bizonyos fafajokon a gyűrüzésnek a parthenokarpiára gya- 

 korolt befolyását több kísérlet állapította meg ; valamint azt is, 

 hogy eközben elsősorban a táplálkozás megváltozott viszonyai- 

 ban rejlik a biológiai hatás. Eg}ák ilyen célzatú kísérletében 

 F. MüUer^ mikroszkópos úton kiderítette, hogy különféle fafajok 

 gyűrűzött hajtásaiban tetemesebb keményítőszaporodás ismerhető 

 fel, még pedig olyanképpen, hogy ez a keményítőtartalom mintegy 

 felényivel volt több, mint a gyűrűzetlen hajtásokban. 



Viszont olyan esetekről is van tudomásunk, amikor elegendő 

 képzőanyag állott rendelkezésére a körtegyűmölcsöknek a tenyé- 

 szeti időszak folyamán, ez azonban a normális magkezdemények 



' Landw. Jahrb. d. Schweiz ; (1908.) 589. 



^ Botan. Zeitung. (1882.) 508. 



^ Bull. de la Soc. d'Agric. du Japon. 1901. Nr. 252. 



* Bull. de la Soc. d'Agric. du Japon. 1903. Nr. 261. 



* Dissertation-HaUe. 1888. 



