ADATOK A NÖVÉNYEK PARTHENOKARPIÁJÁHOZ 



109 



hogy a fekete ribiszkének kizárólagosan egy fajtájú ültetése 

 hasonló módon idéz elő terméketlenséget, amint ezt a körtére nézve 

 Waite, Beljajew és mások bebizonyították. Tudnivaló ugyanis, 

 hogy a föntemlített fekete ribiszke telepei ivartalan úton, vessző- 

 dugványokkal létesültek egyazon egyedről. Az egy fajtabeli, sőt 

 egy egyedről szaporított tövek szolgáltatta virágbeporzások látsza- 

 nak tehát a nagyfokú és évenként ismétlődő meddőséget okozni. 

 L. Dániel^ a magvatlan szőlőbogyók keletkezését az által 

 vélte előidézhetni, hogy a fürtöket hordozó hajtásokat akkor kurtí- 

 totta meg, amikor a bogyók sörétnagyságúak voltak. Az ekképpen 

 csökkentett vízelpárologtatás folytán ő szerinte nedvtorlódás követ- 

 kezik be, amely a szőlömagvak csiráinak az elhalását idézné elő. 

 Minthogy ezeknek az elcsenevészett szőlőmagvaknak semmi 



1. ábra. .,MagvatIan apaalma" gj'ümölcsátmetszete, magházrekeszei- 

 ben apró csenevész magvakkal (term. nagys.). 



csirájuk nem volt. másrészről az ilyen bogyók minden beporzás 

 nélkül is keletkezhetnek, még különösen ki kell itt emelni azt 

 a körülményt, hogy valamely bogyó magvatlan lesz-e avagy mag- 

 vas, már a virágzás időszakában dől el. nem pedig a fejlődés- 

 nek abban az állapotában, amikor a bogyók már a sörétnagysá- 

 got elérték. 



Az aluiatermésnek parthenokarpiája. 



Magvatlan almák és körték már régóta ismeretesek. Itt 

 kétféle esettel találkozunk : a) amikor az illető fán kizárólag 

 magvatlan gyümölcsök teremnek, b) amikor magvas és magvatlan 

 gyümölcsök vegyest képződnek egyazon a fán. így pl. a Rajna- 

 melléki Braubach-ból ismeretes egy magvatlan Apaalma (Vater- 



1 Production expérimentale de raisins míirs sans pépins ; Compt. rend. 

 4. Nov. 1907. 



10 



