108 SCHILBER8ZKY K. 



Hogy e három csoport között a határok nem élesek, az már 

 azokból az észlelésekből is következik, hogy kedvezőtlen külső 

 viszonyok maguktól termékeny fákat magától meddőkké képesek 

 változtatni és viszont. Bizonyos fajtáknak a tipusos magvatlan- 

 sága sem állandó tulajdonság, mivel eddig nem ismert okból 

 alkalomszerúleg megtermékenyített ép magvak létesülhetnek rajtuk, 

 így tudjuk, hogy a „Sonderkern" almafajta, amelynek rend- 

 szerint magkezdeméiiyei sincsenek, kivételesen egyetlen ép ma- 

 got rejtő gyümölcsöt szokott fejleszteni. Az Apa alma (Vater- 

 apfel) nevű almafajtán, amelyen csak tökéletlen magkezdemények 

 szoktak előfordulni, alkalom adtán rendes fejlettségű magvak is 

 előfordulnak. Wadenswil-beu a Lebrun-vaj körte egyik fája 

 némely esztendőben egészen vagy majdnem kizárólag magvatlan 

 gyümölcsöt terem, másik esztendőkben azonban a körték egy része 

 egy vagy néhány magot tartalmaz (M ü 1 1 e r - T h u r g a u), 



Á Bartlett-körtefajta fáján a magabeporzás és az idegen- 

 beporzás között való különbözőség nagyon élesen nyilvánul a 

 magvak kiképződésében ; az idegenbeporzás létesítette magvak 

 nagyok és tökéletesek, a magabeporzás folytán ellenben a mag- 

 vak aprók és elnyomorodottak. 



A szőlőtőkére nézve 1907 nyarán Müller-Thurgau^ 

 Wádenswil-ben kísérletileg kimutatta, hogy a szőlővirágokból 

 minden beporzás nélkül is létesülhetnek bogyók, amelyek azon- 

 ban magvatlanok. Kertészeli körökben már régóta tudják, hogy 

 bizonyos ugorkafajták virágaiból akkor is lesznek jól fejlődött 

 ugorkatermések, ha az összes porzós virágokat még zárt Í3Ímbó- 

 korukban megsemmisítik, sőt ezt a tulajdonságot már hasznosí- 

 tották is, mivel az ilyen ugorkák szintén magvatlanok. Ezt a 

 jelenséget F. NolP tudományos kísérletekkel is beigazolta. 



Hogy külső hatások következtében termékeny egyedekből 

 terméketlenek létesülhetnek és megfordítva, bizonyítja az az 

 eset is, hogy W a g n e r-nek ^ sikerült a szőlőnek terméketlen 

 tőkéiről vett vesszöszaporitással; ezeknek többszörös átültetésével 

 és megfelelő táplálásával termékeny tőkéket fejleszteni. 



A fekete ribiszkére (Ribes nigrum) Regei* 

 a virágzással összefüggésben levő terméketlenségre vonatkozólag 

 közöl érdekes adatokat. Szentpétervár vidékének két pontján 

 levő nagyobb fekete ribiszke-telepeken a bő virágzások ellenére 

 évenként teljes terméketlenség mutatkozott, holott a vörös ribiszke, 

 (Ribes r u b r u m) nagyon bőven termett. R. Regei úgy véli, 



1 Kemlose Traubenbeeren und Obstfrüchte ; Landw. Jabrbücher d. 

 Schweiz (1908), 560. 



* Ueber Fruchtbildung ohne vorangegangene Bestaubung (Partheno- 

 karpie) bei der Gurke ; Sitzber. d. niederrhein. Ges. f. Natúr und Heilkunde 

 zu Bonn (1902). 



3 Botan.' Centralblatt, Bd. 120, 10. 



* Zwei Falle von Unfruchtbarkeit der schwarzen Johannisbeere (R. 

 nigrum) ; Bull. Bureau f. angew. Botanik ; II. 7. 342, 



