106 8CHILBERSZKY K. 



alatt itten nemcsak a saját pollennel való beporzás, hanem 

 ugyanarról a fáról származó pollennel, valamint az ugyanazon 

 fajtabeli más fáról származó pollennel való beporzódás is értendő. 

 Ezek a beporzási módozatok t. i. a kísérletek folyamán egészen 

 egyenlő értékűnek bizonyultak. 



A bibeszálak vagy nagyon jól fejlődtek ki és 1 cm-rel is 

 túl emelkedhetnek a portokok fölött (m a k r o s t y li a), avagy 

 mindakét szaporodási szerv egyenlő hosszú (isandrogynia), 

 vagy pedig a bibeszálak rövidebbek a porzóknál (m i k r o s t y 1 i a)/ 

 Az a következtetés, hogy mennél jobban van a makrostylia ki- 

 fejlődve, a virág annál több esetben szorul idegen fajtájú pollenre 

 (tehát egymagában meddő) és fordítva, hogy mennél inkább érvé- 

 nyesül az isandrogynia és a mikrostylia, annál inkább válik lehetővé 

 a magabeporzás — mindezek R. E w e r t kísérleteivel bizonyít- 

 hatók ugyan, bár nem kivétel nélkül. Látnivaló, hogy a szerves 

 táplálék leginkább ama terméskötések felé áramlik, amelyeken 

 a magképződést az idegenbeporzás idézi elő. Én itt nagy befolyást 

 vélek látni az idegenbeporzás előidézte fokozottabb növekedési, 

 illetőleg sejtosztódási energiában, mely gyengültebben vagy ese- 

 tenként egyáltalában nem nyilvánul a magabeporzás eseteiben. 



Valamely fának a legnagyobb gyümölcsei mindenkor, avagy 

 túlnyomóan idegenbeporzásnak a következményei ; ezért ajánlatos 

 a gyümölcsöknek kevert fajtákban való telepítése. Ezzel szemben 

 R. Evrerf'' az ő legújabb közleményében is, gyakorlati okoktól 

 indíttatva, megmarad amellett, hogy ajánlatosabb egyféle gyümölcs- 

 fajtának a tömeges termesztése. 



M. B. W a i t e ^ folytatólagos kísérletei megállapították, 

 hogy az Almatermésúek (Pomaceae) alcsaládjában valódi 

 megtermékenyítés és ennek következményeképpen rendes mag- 

 képződés csakis idegenbeporzás folytán létesül, t. i. más faj- 

 tákról származó pollennel történt beporzással. Amidőn M. B. 

 Waite megkülönbözteti a „maguktól meddő (terméketlen)" és a 

 „maguktól termékeny" gyümölcsfajtákat, akkor ezek a megjelölé- 

 sek önként értetődőleg nem a magképződésre, hanem csupán a 

 gyümölcs-alakításra vonatkoznak. A „maguktól meddő" fajták csak 

 idegenbeporzás után fejlesztenek gyümölcsöt, a „maguktól termé- 

 kenyek" pedig magabeporzással is. 



Ilyen szempontból a gyümölcsfajtákat a következő csopor- 

 tokra lehet felosztani : 



1. Maguktól meddő gyümölcsfajták (Waite szerint). A virá- 

 gokban fejlődésre képes magkezdemények vannak, a saját virág- 

 por (pollen) azonban hatástalan. Rendes gyümölcsképződésre 



^ A körtevirágok protogyn állapota 2 — 3 napig tart; már a teljes 

 kinyílás előtt az ivarérett bibék gyakran kiemelkednek a szirmok közül. 



^ Blütenbiologie und Tragbarkeit unserer Obstbaume ; Landw. Jahr- 

 bücher (1906), 259. 



' Pollination of pomaceous fruits ; Yearbook of the Dept. of Agric. 

 (1899.) 167. 



