ADATOK A NÖVÉNYEK PARTHENOKARPIÁJÁHOZ 105 



Sok egyéb esetre vonatkozólag, ahol a magvatlanság a 

 magkezdemények ellombosodása (phyllodia) folytán állott elő, a 

 Mas t ers-D a m mer-féle „Teratológiának" 308. oldalán talá- 

 lunk felsorolást. 



Magvatlan gyümölcsfajták, vagy olyanok, amelyekben csak 

 kevés jól kifejlődött magot találunk, már régebb idő óta ismere- 

 tesek ; ilyen pl. a magvatlan Riha-körte és a magvatlan 

 Apaalma. Bornak (cidre) való almagyümölcsök magvainak 

 elvetése folytán ismételten fordult már elő, hogy magvatlan 

 gyümölcsű fák keletkeztek, amelyek termései azonban aprósá- 

 gukkal és tetemes keménységükkel hátrányosan tűntek ki. Egy- 

 némely esetben az ilyen magvatlan gyümölcsökben még a mag- 

 házak sincsenek meg, vagy csak csenevész állapotban találhatók. 

 Nem ritkák a magvatlan terméseknek azok az esetei sem, amelyek 

 alkalniilag a gyümölcstermesztés terén fajtajellegűekké is válhat- 

 nak. Újabban ezt a körülményt egy újkeletű amerikai szárma- 

 zású almafajtán is lehetett tapasztalni („The Wonder of 

 Horticulture"); ezt a kertészetileg létesített magvatlan alma- 

 fajtát már csak azért is ajánlották és nyilvánították becsesnek, 

 mivel a virágaiból megtermékenyítés nélkül keletkeznek a gyü- 

 mölcsök. 



A magvatlan gyümölcsök keletkezésének a körülményei 

 újabb irodalmi művekben ^ többszörösen vannak méltatva. Érdem- 

 legesen és kísérletileg a körtefákon először foglalkozott ezzel a 

 kérdéssel M o r t o n B. W a i t e - amerikai kutató, aki ezt a jelen- 

 séget úgy magyarázza, hogy típusos és rendesen alakult gyümöl- 

 csök csakis valamely más fajtának a pollenével való keresztező- 

 dése folytán létesülnek. Valamely fának a legnagyobb gyümölcsei 

 mindenkor csak keresztező megtermékenyítéssel keletkeznek. A 

 magabeporzással létesült körték pl. részben majdnem semmi 

 magot nem adtak ; ellenben a méhek gyakori látogatásának ki- 

 tett, vagy idegen pollennel mesterségesen beporozott virágok 

 olyan gyümölcsöket adtak, amelyekben bőségesen voltak egész- 

 séges és jól fejlődött magvak. 



Hűvös és nedves időjárás t. i. kedvezőtlenül hat a keresz- 

 tező beporzásra, mert gátolja a méheknek és egyéb virágokat 

 látogató rovaroknak a szállongását. A virágpornak a. minősége 

 nagy befolyással van a termékenyítés bekövetkezésére, vala- 

 mint a létesülő gyümölcsük mennyiségére és minőségére, eset- 

 leg a magvatlanságra. M. B. Waite kísérleteivel megállapí- 

 totta, hogy némely körtefajtán magabeporzással is létre jöhet a 

 megtermékenyítés ; általában azonban az idegenbeporzás előnyö- 

 sebb, de sőt sok fajtára feltétlenül szükséges. Magabeporzás 



' Dr. 0. K i r c h n e r : Das Blühen und die Befruchtung der Obst- 

 baume; Zeitschr. f. Pflanzenkranklieiten (1900), 297. 



« The pollination of the Pear Flowers ; Washington (1894), United 

 States Departm. of. Agric. Bull. Nr. 5. 



