102 SALACZ L. : ADATOK A GOMBÁK ARZÉNOLDATOKBAN VALÓ VISELKEDÉSÉHEZ 



spórát érlelt és 0'87o-ig meddő micéliuraot fejlesztett, addig a 

 nem normális oldatban csak 0*1 Vo arzéntartalom mellett érlelt 

 spórát és azontúl 0'57o'Í8' csak micélium szálakat fejlesztett. 



3. Azok a penészgombák, amelyeket arzénos oldatokból 

 tenyésztettem és azután életképesen arzénoldatba oltottam, abban 

 még magasabb százalék mellett is képesek voltak fejlődni, sőt 

 spórát is érlelni. Ilyenek : Aspergillus glaucus, Penicillium crusta- 

 ceum^ Cladosporium herbarum. Tehát ezek a magasabb százalékú 

 arzéntartalmat is sikeresen elbírhatják. Mig ellenben az olyan 

 gombák, amelyeket nem arzénoldatból tenyésztettem, hanem már 

 meglevő kultúrákból oltottam át életképes állapotban arzénes 

 oldatokba, kevesebb ellentállást fejtettek ki, mint az előbbiek. 



4. Az olyan oldatban, melynek lúgossági foka 10-ra vonat- 

 koztatva 1 — l'097o között ingadozott, a penészgombák magasabb 

 százalék mellett is fejlődtek, mint az olyanok, amelyeknek lúgos- 

 sága csak 57o5 vagy ennél kevesebb. Tehát ezekből is látható, 

 hogy az oldat lúgossága kedvezően befolyásolja a gombák fejlődését. 



5. Konzerváló szerek közül a kloroform mutatkozott a 

 legjobbnak az arzénoldatok konzerválására, vagyis a gombák 

 fejlődésének megakadályozására. 



Végül kedves kötelességemnek teszek eleget, midőn Mágocsy- 

 Dietz Sándor ny. r. tanár úrnak sokoldalú szíves tanácsaiért és 

 támogatásáért hálás köszönetet mondok. 



Köszönetemet fejezem ki továbbá mindazoknak, akik dol- 

 gozatom megírásában segítségemre voltak. 



Irodalom. 



1. Zeitschrift für Hygiene und Infectionskrank- 

 heiten. XXXII. Bd. Dr.Koch és Dr. Flügge 1899. pag. 448—488. 



2. Stoklassa, Über die physiologische Bedeutung des Aisens im 

 Pflanzenorgamsmus. Bot. Centralblatt Bd LXXV. 1898. pag. 304-305. 



3. P u 1 s t, Die Widerstandsfahigkeit einiger Schimmelpilze gegen 

 Metallgifte. Bot. Centralblatt Bd. LXXXIX. 1902. pag. 684. 



4. M a a 8 s e n, Die biologische Methode Gosio's zum Nacliweis des 

 Arsens, und die Bildimg organischer Arsen-, Selen- und Tellurverbindungen 

 durch Schimmelpilze und Bacterien. Bot. Centralblatt Bd. LXXXX. 1902. 

 pag. 238. 



5. Ábel und Buttenberg, Über die Einwirkung von Schimmel- 

 pilzen auf Arsen und seine Verbindungen. Bot. Zeitung 58. Jahrg. 1900. pag. 87. 



6. Zelil L., Die Beeinílussung der Giftwirkung durch die Temperatur, 

 sowie durch das Zusammengreifen von zwei Gitten. Bot. Jahrb. 1908. 

 II. Abt. pag. 692. 



7. Oscar Brefeld, Untersuchungen aus dem Gesamtgebiete der 

 Mykologie. XIV. Bd. 1908. 



8. Csapodi István, A penészgombák arzénbontó hatásáról érteke- 

 zik, ismertetvén Gosio kísérleteit. Term. tud. közi. 1893. 25. köt. 607. old. 



9. Dr. Schilberszky Károly, Az arzén mérgező hatása a 

 növényekre. Term. tud. közi. 1892. 24. köt. 378. old. 



10. G a 11 i - V a 1 e r i B. und S t r y z o w s k i C, Über den biolo- 

 gischen Arseu-Nachweis. Pharmaceutische Pest, Heft 45. 1900, pag. 358. Bot. 

 Centralblatt 1903, pag. 109. 



(A növénytani szakosztály 1913 április hó 9-én tartott üléséből.) 



