98 SALACZ L. 



Az Aspergillus niger 01 — 0"157o arzéntartalomig 

 spórát is fejlesztett, azontúl csak meddő micéliumszálakat OA^/q 

 arzéntartalomig. 



A Mucor racemosiis-t olyan oldatokba oltottam be, 

 amelyeknek 100 cm^-jébe egy gramm arzéntrioxydot és fél gramm 

 szénsavas káliumot oldottam, 0"P/o arzéntartalom mellett igen 

 gyenge meddő micéliumszálakat fejlesztett, ezen százalékon túl 

 már micéliumszálak sem fejlődtek. Spórás állapot egyáltalán nem 

 is volt. 



A Mucor corymbifer O'l — 0'3Vo arzénoldatban vege- 

 tativ micéliumszálakat fejlesztett, spórát nem hozott, ezentúl 

 semmiféle fejlődést nem mutatott. 



A Mucor Rouxii arzénoldatokban spórát nem fejlesz- 

 tett, hanem csakis meddő micéliumszálakat 0"57o arzéntartalomig. 

 Ezen százalékon túl semmiféle fejlődés nem volt látható. Mond- 

 hatom tehát joggal, hogy az arzén a kísérleteimnél használt 

 Mucorokra mint méreg hat, mert már igen alacsony százaléka is 

 megakadályozza őket fejlődésükben. 



Vizsgálataim során azt tapasztaltam, hogy a gyógyszer- 

 könyvekben előirt arzéuoldatban bizonyos idő elteltével bizonyos 

 gombáknak meddő micéliumai úszkálnak. Érdekesnek látszott 

 megállapítani, azokat a konzerváló szereket, amelyek a penész- 

 gombák fejlődését ezen oldatokban megakadályozzák. 



Erre vonatkozólag kísérleteket végeztem és pedig a követ- 

 kezőképen. A gyógyszerkönyvekben előírt arzénoldat minden 100 

 cra^-jében 10 cm^ koncentrált alkoholt (967o-os) oldottam. 



Az így nyert arzénoldatot négy egyenlő részre osztva^ 

 steril üvegekbe helyeztem. Ezek közül kettőnek a tartalmát élet- 

 képes gombával oltottam be, a másik kettőt pedig érintetlenül 

 hagytam és pedig azért, hogyha a beoltott arzénoldatban, a 

 gomba esetleges fejlődése folytán a bentlevő arzénos oldatból 

 arzént fogyasztana, azt a beoltatlan oldat és a beoltott oldat 

 titerje között létrejövő különbség beigazolja. 



Az üvegeket úgy helyeztem el, hogy egy gombával beoltott 

 arzénoldatot magában foglaló üveget és egy tiszta arzénoldatot 

 tartalmazó üveget szobai hőnek (18 — 20 C°) tettem ki, a másik 

 két oldatot pedig pincei hőnek, (10 — 12 C°) vetettem alá V/^ — 2 

 hónapi időre. 



Ugyanezt a kísérleti módszert alkalmaztam kloroformos 

 folyadékkal is, amely úgy készült, hogy egy gramm kloroformot 

 adtam 100 cm^ arzénoldathoz. 



Az így elosztott folyadékokat elhelyeztem a jelzett helye- 

 ken és két hónap elteltével beható vizsgálat alá vetettem. 



A beoltástól számított két hónap elteltével a beoltott gom- 

 bákat megvizsgálva azt tapasztaltam, hogy a beoltott gombák 

 sem az alkoholos, sem a kloroformos oldatban nem fejlődtek 



