ADATOK A GOMBÁK ARZÉNOLDATOKBAN VALÓ VISELKEDÉSÉHEZ 95 



Ilyen módon az arzénes oldatokban és pilulákon tenyésző ós 

 több fajt tartalmazó anyagnak birtokába jutottam. A műegyetem 

 növénytani intézetéből Hollendonner F. tanársegéd úr szives- 

 sége folytán még 10 fajjal szaporodott vizsgálati anyagom és 

 most már csak az volt hátra, hogy ezen különböző oldatokból 

 tovább tenyésszem a különböző fajokat, átoltva a Grosiótól is 

 már használt steril kenyértápláló talajra, amely célra gyapot- 

 dugóval ellátott kémlőcsöveket használtam, természetesen ellen- 

 őrzés végett ellenőrző kísérleteket is alkalmaztam. 



A kissé megnedvesített kenyérdarabkát tiszta kémcsőbe 

 tettem, amelyet azután gyapotdugóval bedugaszoltam és fél órán 

 át 172 légkörnyomás mellett sterilizáltam, majd kellő kihűlés 

 után más és más helyről beszerzett részben Solutio arsenicalis 

 Fowleri-oldatban tenyésző meddő micéliumszövedékkel, részben 

 az arzénpilulákon tenyésző gombákkal fertőztem és figyeltem, 

 hogy mikor fog a beoltott gomba a kenyértáplálótalajon megjelenni. 



E figyeléseim közben arra a tapasztalatra jutottam, hogy 

 a megjelenés eme ideje, az illető gomba faji jellegétől, a hő- 

 mérséktől és a levegő páratartalmától és részben a fénytől is 

 függ. Hogy az egyes gombák megjelenésére is némi adatot 

 nyújthassak, felemlítem, hogy a Cladosporium herbarum 

 4 — 5 nap elteltével jelent meg, mások ellenben 7 — 10 nap eltel- 

 tével, sőt míg a spórafejlesztés állapotáig eljutottak, több idő 

 is eltelt. 



Vizsgálataim során az arzénes oldatokban a következő 

 gombafajokat sikerült kimutatnom: 1. Cladosporium her- 

 barum (Pers.) Link, 2. Penicilli um crustaceum (L.) 

 Fries, 3. Oospora variábilis (Lindn.)Lin dau, 4. Asp er- 

 gillus glaucus (L.) Link, 5. Cephalosporium acre- 

 monium Corda, s végül több esetben egymásután az A sper- 

 g i 1 1 u s f u m i g a t u s F r e s.-t. Az így nyert gombákat, miután 

 teljesen tiszta kultúrában előállítottam, különböző töménységű 

 arzéntartalmú oldatokba oltottam be, arzénmentes víztől kezdve 

 egész 107o-os arzéntartalmú vízoldatot használva. Ezen olda- 

 tokat úgy készítettem, hogy az arzéntrioxid (AS2 O3) és szénsavas 

 kálium (K2 CO3) egyenlő mennyiségét oldottam desztillált kifőzött 

 vízben és oldás után az egész oldatot megint sterilizáltam. Majd 

 pedig úgy is készítettem az oldatot, hogy az arzén súlyának 

 megfelelőleg csak felemennyiségű szénsavas káliumot alkalmaztam. 

 Ezzel az oldattal azt a kérdést óhajtottam eldönteni, hogy az 

 arzénnek melyik esetben van nagyobb mérgező hatása. Az arzén- 

 trioxid a szénsavas kálium jelenlétében a következő képlet értel- 

 mében alakul át az oldáskor: 



As, Oa+K^ 00.= 2 K As O2 + CO3. 



Percentuális kísérleteket a következőképen végeztem : a kivájt 

 tárgylemezre a különböző százalékos arzénes oldatnak egy cseppjét 

 téve, ebbe a cseppbe oltottam be az életképes gombát, még 



9* 



