IRODALMI ISMERTETŐ 243 



a könyvet, be fogja ismerni, hogy mily végtelen sokat tár szeme elé a 

 természet és mily sokat kell még pótolnia. A beavatott pedig szám- 

 talan jó tanácsot talál, melyekre eddig nem gondolt, számtalan út- 

 mutatást, receptet, melyeket eddig csak fáradsággal és sok idöpazar- 

 lással lehetett különféle könyvekből kiböngészni. A könyv tartalma a 

 következő fejezetekre oszlik: I, Virágos növények és harasztok, II. 

 Mohák, III, Gombák és zuzmók, IV, Moszatok, V. Kovamoszatok, 

 VI. A Charafélék, VII. Különleges irányú gyűjtemények (ú. m. : 

 szemléltető, növényföldrajzi, iskolai, alaktani, élettani, növénykórtani, 

 növényteratológiai gyűjtemények), VIII. A növények névjelzöje, IX. A 

 növények fotográfozása és rajzolása, X. Útmutatás élettani megfigye- 

 lésekre, XI. Útmutatás növényföldrajzi kutatásokhoz, XII. Gyakorlati 

 útmutatások monográfia készítéséhez. XIII. A növénycsere. 



A virágos növények fejezetében szól a gyűjtésről, a növények 

 szállításáról, szárításáról, folyadékban való konzerválásáról, a herbá- 

 rium berendezéséről és gondozásáról, meghatározásról és a mikrosz- 

 kópos vizsgálatról. A virágtalan növények fejezeteit is aprólékos gond- 

 dal, mindenre kiterjedő figyelemmel állitotta össze. A szöveget 64 kép 

 magyarázza. Talán helyes lett volna mintegy 10 olyan képet is fel- 

 venni, melyek egy-egy egész oldalon a virágtalanok jellemzőbb, vagy 

 díszesebb, feltűnőbb képviselőit ábrázolták volna. A német népszerű 

 irodalom könyveiben vannak ilyen mutatós táblák, melyek amellett, 

 hogy esztétikailag is hatnak, a figyelmet is tartósabban tudják lekötni. 

 Közönségünk bizonyára szívesen fogadta volna, ha — mondjuk — a mo- 

 szatok fejezete mellett ott látná a moszatok egyes képviselőit is egy 

 táblán lerajzolva. Hiszen a virágtalanokat olyan kevesen ismerik és a 

 jó képek oly sokat magyaráznak! A könyv használhatóságát jelenté- 

 kenyen növelte volna, ha minden fejezet végén, vagy a könyv végén 

 a fontosabb dolgozatok jegyzéke állana. Még a szakember is nehezen 

 tudja összekeresni azt az irodalmat, a melyre szüksége van, amikor 

 valamely tárggyal foglalkozik. Mennyivel nehezebben megy ez másoknál ! 



A könyv szövegében van ugyan itt-ott utalás müvekre, melyek 

 melyek az illető tárggyal behatóbban foglalkoznak, mindazonáltal jó 

 lett volna gazdagabb könyvjegyzéket is az olvasó kezébe adni, aki 

 azt bizonyára szívesen fogadta volna. Itt első sorban a magyar flórá- 

 val foglalkozó dolgozatokra gondolok, amelyeket oly módon kellene 

 csoportosítani, hogy az érdeklődő azonnal megtalálja annak az ország- 

 résznek botanikai irodalmát, melyhez az ő vidéke tartozik. 



Az apró-cseprő hibáktól eltekintve, amelyeket az olvasó talán 

 észre sem vesz, Szabó Z. könyvét, mint a célnak megfelelő jeles 

 munkát a közönség figyelmébe ajánlom. 



