APRÓ KÖZLEMÉNYEK 245 



zatos megjelenése. Mindezek arra vallanak, hogy e fák ősei örökzöld 

 növények lehettek. Úgy tűnik fel, mintha e fák még nem tudtak volna 

 teljesen beleilleszkedni mostani környezetükbe, a hidegebb éghajlati 

 viszonyok közé, melyek nem felelnek meg egészen belső természetük- 

 nek. Tölgyeink valószínűleg most vannak az átalakulás korszakában. 

 Végleges, a klimatikus viszonyoknak megfelelő morfológiai és fizioló- 

 giai tulajdonságaik még nincsenek. Erre vall morfológiai és fiziológiai 

 tulajdonságaik nagy változatossága és változékonysága. 



m. g. A keményítőszemek réteges szerkezete állandóan 

 foglalkoztatja a fiziológusokat. Legújabban Ktister E. (Ber. Deutsch. 

 Bot. Ges. 1913. í339. old.) ismerteti kísérleteit, melyek alapján 

 szembeszáll Meyer A. elméletével. Meyer ugyanis azt állította, 

 hogy a Pellionía keményítőjének réteges szerkezetét a napszak- 

 változás okozza, amennyiben a kromatoforák nappal bőven készítenek 

 keményítőt s így a nappal létrejött réteg széles és tömött, míg az 

 asszimilációnak éjjeli szünetelése következtében a keményítőszem éjjel 

 csak vékony és ritkább réteggel gyarapszik. Meyer elmélete szerint 

 tehát, a keményítőszem rétegzettsége külső tényezők váltakozó beha- 

 tásával, lí. n. .,külső ritmus" sal masiyarázható. Sokan a keményítő- 

 szem szerkezetét az ásványi eredetű szférokristályokéval hasonlítják 

 össze. Kiderült, hogy az ásványi szférokristálvok rétegeinek keletke- 

 zése nem annyira a külső viszonyok behatásán, mint inkább az anyag 

 belső szerkezetében rejlő tényezők ritmusos váltakozásán alapszik. 

 A keményitöszem réteges szerkezetét is ilyen belső ritmus idézi elő. 

 Ezt Küster a burgonya keményítőjén tapasztalta. Kísérleteinek 

 lényege az, hogy a gumókat állandó külső körülmények közt, állandó 

 sötétségben fejlesztette olyan hajtásokról, amelyek maguk is sötétség- 

 ben keletkeztek és keményítőt nem tartalmaztak. A sötétségben ke- 

 letkezett fiatal gumócskák keményitöszemei mindig rétegesek voltak. 

 A rétegek száma pedig több volt, mint ahány naposak a gumók 

 voltak, azaz 24 óra alatt két rétegnél is több keletkezett. Mivel pedig 

 a külső tényezők állandósága ellenére is, a keményítőszemek rétegei 

 hol finomabbak, hol durvábbak, hol szabályosabbak, hol szabálytalanok 

 voltak, következik, hogy a kikristályosodás feltételei, amelyek a réte- 

 gek keletkezésére hatással vannak, az egyes sejtekben, sőt az egyes 

 kromatoforákban is mások és mások lehetnek. Mindez tehát nem a 

 ..külső ritmus", hanem az ií. u. „belső ritmus" jelenlétét bizonyítja. 



Kár, hogy Küsternek a Pellioníával végzett kísérletei, a növény 

 gyenge ellenállóképessége miatt, nem sikerültek. Fejtegetései azonban 

 így is nagyon világosak. 



m. g. ^j védekezési eljárás az egres amerikai liszthar- 

 matja ellen. Az orosz földművelésügyi minisztérium 1912 nyarán a 

 közönséges fehérítő szódával kísérletezett a Sphaerotheca mors 

 u v a e lísztharmat ellen. A kísérletek beváltak. Erről nyújt részletes 

 felvilágosítást az a hivatalos nyomtatvány, melyet az orosz földműve- 

 lésügyi minisztérium terjeszt abból a célból, hogy az Orosz birodalom 

 lakossága megismerje ezt a betegséget és az ellene való védekezést. 



20 



