SZAKOSZTÁLYI ÜGYEK 253 



l)ekövetkezett haláláról. Az elhunyt sebészprofesszort méltán kíséri a bota- 

 nikusok visszaemlékezése is, mert fiatal éveiben a botanikával is foglalkozott. 



volt az, aki Jurányi Lajos első egyetemi előadásait jegyzetbe fog- 

 lalta és azt nyomtatásban , .Jegyzetek a növénybonc- és idomtanból. Jurányi 

 Lajos előadásai után jegyzetté és pályatársai számára kiadta i f j. R é c z e y 



1 m r e. Pest, 1868. nyomt. idősb. Poldini Ede" cimmel 185 oldalon 7 tábla rajz- 

 zal közrebocsájtotta. Ez a mii volt Jurányi egyetemi működésének kezdete. 



Bemutatja a következő, most megjelent müvet : ..A fenyőfélék fájának 

 összehasonlitó szövettana, 40 táblával. írta dr. H o 1 1 e ii d o n n e r Ferenc 

 míiegyetemi tanársegéd. Az Országos Erdészeti Egyesület Deák '^Ferenc- 

 alapitványából 100 arannyal jutalmazott munka. Kiadja az Országos Erdé- 

 szeti Egyesület." Hollendonner müvét, mint a magyar botanikai iro- 

 dalom egyik legjelentősebb termékét, de a világirodalomnak is, mint egy 

 hézagpótló kiváló kiegészítő láncszemét örömmel üdvözli. A 187 oldalra 

 terjedő és 40 kiváló gonddal rajzolt táblával díszített mü, a szerző kiváló 

 képességeiről tesz tanúságot, amelyek további megnyilatkozásai elé örömmel 

 néz a szakosztály. Az Orsz. Erdészeti Egyesület nagy áldozatkészsége is, 

 amellyel e nagy munkát ily díszesen kiadta, a magyar botanikusok hálás 

 elismerésével találkozik. 



2. Scherffel A.: „Kriptogam apróságok" rímen ;{ dolgozatot 

 mutat be. (Megjelenik.) 



;'. Prodán G y. „A sármási földgázteriilct és környékének nyári 

 Hórája" c. dolgozatát M o e s z Gusztáv terjeszti elő. A szerző tapaszta- 

 latai szerint eimek a területnek a flórája semmiben sem tér el a Mezőség 

 más hasonló területeinek flórájától. Legfeljebb az tűnik fel, hogy míg a 

 Mezőség más mocsaraiban a L e m n a-félék nagy mennyiségben találhatók, 

 addig a sármási mocsarakban majdnem teljesen hiányzanak. Einiek magya- 

 rázata az. hogy a sármási mocsarak vizét a felbuggyanó gázbuborék állandó 

 áramlásban tartják, i)edig a Lemnák a. csendes vizeket kedvelik. A gázkutak 

 közvetlen környékén a következő növényeket találta : C h c n o p o d i u m 

 g 1 a u c u m, A t r i p 1 e X m i c r o s p e r m a, T r i f o 1 i u m f r a g i f e r u m, 

 S p e r g u 1 a r i a r u b r a, J u n c u s b u f o n i u s, J. G e r a r d i, T r i g- 

 1 c h i n m a r i t i m n m, L y t h r n m h y s s o p i f o 1 i u m, P o 1 y g o n u m 

 a V i c u 1 a r e. A tócsák és mocsarak növényei közül felemlítendők : P h r a g 

 m i t e s c o m m u n i s, G 1 y c e r i a s p e c t a b i 1 i s, S c i r p u s d i g y- 

 n u s, S. lacustris, Carex v u 1 p i n a, Typha la ti fólia, B u t o- 

 mus umbellatus, Oenanthe phellandrium. A mocsár szélén : 

 P e u c e d a n u m p a 1 u s t r e, T r i g 1 o c h i n m a r i t i m u m, R a n u n- 

 <• u 1 u s r e p e n s. A rétek jellemző három növénye : C i r s i u m c a n u m, 

 P a s t i n a c a s i 1 v e s t r i s és <á Geránium p r a t e n s e. Figyelemre- 

 méltó száraz kaszáló van Báldon a „Crepul Fenatelor'' nevezetű helyen. 

 Uralkodó a S t i p a c a p i 1 1 a t a és a S i 1 a u s R o c h e 1 i i. Ezen kívül 

 nevezetesebbek : A n d r o p o g o n i s c h a e m u m, 1 r i s g r a m i n e a és 

 p n m i 1 a, A 1 1 i u m f 1 a v e s c e n s, A s t r a g a 1 u s a u s t r i a c u s és 

 d a s y a n t h u s, C y t i s u s a 1 b u s, L i n u m f 1 a v u m és n e r v o s u m, 

 A d o n i s v e r n a 1 i s, C r a m b e t a t a r i c a, S a I v i a n u t a n s, C e- 

 j) li a 1 a r i a r a d i a t a, C e n t a u r e a t r i n e r v i a, r li e n a n a és s p i n u- 

 1 s a, C r u p ina v u 1 g a i- i s, S e r r a t u 1 a n i t i d a. 



