APRÓ KÖZLEMÉNYEK 85 



APRÓ KÖZLEMÉNYEK. 



m. g. Egy ritka gomba újabb termőhelye az Alföldön. 

 Hollós László Magyarország^- Gasteromycetái c. nagy munkájában, 

 mely 1903-ban jelent meg, a Battarrea phalloides (Dicks.) 

 Pers. gombáról azt írja, hogy belőle mindössze 8 darabot találtak 

 hazánkban. Nevezetesen: Eger vidékén Borbás V., Kecskemét és 

 Félegyháza vidékén Hollós és Budapest mellett a Köérberekben 

 Simonkai gyűjtötte. Azóta másutt is megtalálták. Hollós L. nagy- 

 értékü, de sajnos, megsemmisített gyűjteményéből egyedül a Battarrea 

 génusz maradt meg, melyet Hollós L. a Magy. Nemz. Múzeumnak 

 ajándékozott. így jutottak a Magy. Nemz. Múz. birtokába azok a pél- 

 dányok, melyeket Hollós L. Kecskemét \ádékén, Hetényegyházán 

 gyűjtött 19íO-ben, valamint az a példány is, melyet Lányi Béla 

 a csongrádmegyei Hantházán, Sasülésen gyűjtött 1903-ban. Legújabban 

 pedig Greinich Ferenc akadt reá Sükösdön, homokos területen. 

 A talált példányt a Magy. Nemz. Múzeumnak küldötte. 



m. g. A Crocus variegatus Hoppé et Hornsch. újabb 

 termőhelye az Alföldön, Ezt a kékcsíkos, kora tavaszi csinos 

 sáfrányt, melyet Vácztól Deliblátig, az Alföld több pontján találtak, 

 ez év március havában Greinich Ferenc Sükösdön is megtalálta. 



m. g. Az Eranthis hyemalis előfordulásának újabb pont- 

 jai Budapesten. 1908. óta ismerjük e növényt Budapest flórájában. 

 Első ízben Lyka Károly említi a Jánosliegyröl. Még ugyanannak 

 az évnek tavaszán Kerékgyártó Árpád találta meg a Hármas- 

 kút hegyen, 1910-ben pedig a Jánoshegynek budakeszi lejtőjén. E 

 növénykének rejtélyes megjelenése a főváros vidékének eme erősen 

 látogatott helyein azt a gyanút kelti, hogy az Eranthist itt elvetették. 

 A növénytani szakosztály 1908 évi május hó 13-án tartott ülésén 

 Mágocsy-Dietz Sándor felkéri a szakosztály tagjait, hogy e 

 növény budapesti előfordulását figyelemmel kísérjék. A Hárraaskút- 

 hegyen, az Erzsébet-emlék közelében évről évre jobban terjed. Ez év- 

 ben igen sok példány már termést is hozott. Nevezetes, hogy ez évben 

 Filarszky Nándor megtalálta nemcsak a Zugligetben, a Fácán 

 közelében, hanem a Nagy Hárshegy északkeleti lejtőjén is ; mindkét 

 helyen nagyobb mennyiségben. 



m. g. Fekete fenyő ültetése az Alföldön. Kiss Ferenc 

 m. kir. főerdőtanácsos az Erdészeti Lapok f. évi ápr. 1-én megjelent 

 számában jelentős dolgozatot közölt az alföldi homokterületek erdősí 

 téséről. Az elmúlt század végéig az volt a főcél, hogy a homokot 

 1 ármi módon megkössék. E célra leginkább az akácot használták. Itt 

 az ideje, hogy az erdősítésre értékesebb fát használjunk. Ajánlja a fekete 

 fenyő ültetését, annál is inkább, mert az akác nem tartozik a talaj- 

 javító fák közé, míg a fekete fenyő sok tápanyagot raktároz el a 

 földbe. A fekete fenyővel való ültetés eredményesebb lesz „ha az ülte- 

 téshez lehetőleg átiskolázva nevelt csemetéket használunk s az ülte- 

 tést februárius hóban, de legkésőbb március hó első felében befejezzük." 



