72 BORZA 8. 



G-renze^(Jancheu — Watzl !), Veliki Bat (Janclien !), Sátor planina, 

 Veliki Sátor (Bucalovié ! jauchen !), Kupres (K. Maly !), Ljubusa 

 pl. (0. Reiser !), G-orn. Malovan (Bucaiovic !), Idovac, Velika 

 Radusa, Bez. Prozor (Curcic I), Hranicava in Bosnia (Beck !), 

 Bjelasnica (Beck !), mte Rajnac ad pagum Krasznó 1500 m. 

 (Borbás !), Trebovitz (Blau !); Volujak (Knapp !), Zelenegora 

 (Knapp I), Treskavica (Blau ! 0. von Moellendorf !), e Banatu 

 (Kitaibel ! sub C. caespitoso, in Herb. Pax), Rodna (Porcius ?). 

 Szerbia : Zanoga, Bez. Pirot. (Reiser !). 



var. ciliatuin (W. K.) Borza. 



Syn. : C. ciliatuni W. K. Icon. et descr. pl. rar. Hung. ül. (1812) 250. 



Diífert a typo caulibus elatioribus, superne glandulosis, 

 foliis superioribus latioribus, foliis turionum sterilium longioribus, 

 fere spathulatis, mollibus, glabris, margine ciliatis, supra quan- 

 doque pilis brevibus adspersis. Est forma unibrosa. 



Elterjedése: Isztria, Horvátország, Délkeleti Kárpátok, 

 a havasalji tájon, mésztalajon, árnyékos helyeken. 



In subalpe Risnyák coni. Modrus (Simonkai I), in graminosis 

 mtis Schnesnik inter Kamenyak et Lazac (Borbás !), mte Krajnac 

 ad pagum Krasznó (Borbás !). — Monté Tarcu in Banatu (Kotschy ! 

 Rochel ! an 1815 observatione : arvense an repens?). Alsósebes 

 in alpibus (Kisch !), Valea Doamnii (Fuss I Simonkai revid. : 

 C. ciliatiforme Simli.), Árpás (Andrae ! Baenitz ! rev. Borza : var. 

 fágarasense), Bucsecs, Gálbinarii(Fuss!), Királykő (Schur!), Nagy- 

 Hagymás 1700 m. (Pax ! ad Lerchenf. vergens), Radnai havasok 

 (Czetz !). 



A C. rigidum és varietásai szorosan csatlakoznak a 

 C. Lerchenf eldianum, strictum és arvense-hez, melyek- 

 től mindig megkülönböztetik a boróka leveleihez hasonló rövid 

 leveleik, melyek csak az árnyékban nőtt ciliatum-nál hosszab- 

 bak és vékonyabbak, közeledvén aC, Lerchenfeldianum hoz. 



A C. rigidum-ot a feledés homályából és a rokon 

 fajok közül Handesmann-Mazzetti emelte ki. (Oest. Bot. 

 Zeit. 1905. p. 433.). Scopoli a FI. carn.-ban (ed. 2. I. p. 322. 



II. tab. 19 íig. 552.) Centunculus rigi dúsnak nevezte az 

 osztrák tengerpart egy növényét, mely sokban hasonlított a 

 C. strictumhoz, különbözött azonban tőle abban, hogy levelei 

 szőrösek, keskenyek és merevek. V i t m a n n (in Summa Pl. 



III. p. 137.) e növényt a helyes génuszba sorolta Cerastium 

 rigidum néven. 



Kitaibel ugyanezt a növényt megtalálta Horvátországban 

 és Isztriában, de egy karcsúbb növésű árnyékban nőtt alakját vette 

 típusnak C. c i 1 i a t u m néven. Mirigyes és rövid merev levelű alak- 

 ját C. Beckianum nak nevezték. Én varietásnak veszem, mert 

 a mirigyszőrözeten kívül nem lelek más különbséget közöttük. 



