70 BORZA 8. 



kon hártyásak. A levélhónalji keskeny, szálas-lándzstis hajtások 

 sohasem hiányzanak. Az emiiteífc határok között azonban nagyon 

 változik a növény magassága, leveleinek szélessége és alakja. 

 Innen a sok egyjelentöségü név. Ugyanazon példányon is nagy 

 különbség van az idősebb és fiatal levelek között, annál elütőb- 

 bek azután a hónalji hajtások levelei. P a x a kistarpataki völgy- 

 ből évek hosszú során át gyűjtötte más-más időben e növényt 

 s alig találni két egyforma tövet e sorozatban. Nem különböz- 

 tetek meg azért „formákat", amint azt ZapaJowicz teszi 

 (aki a C. Lerchenfeldianumot a Kewi Indexxel és Williamssal a 

 C. carinthiacum csoportba sorolja) az ő „új" C. Raciborskii- 

 jával, melyet csak bő, részletes leírásából ismerek. Csak ez 

 alaksorozat szélső tagját emelem ki, feltűnően széles (8 mm.) 

 leveleivel. 



f. Simonkai íiiium Borza, discrepat a typo foliis ovalibns 

 lanceolatis maioribus (19 mm X 8 mm). A Bélai mészhavasok- 

 ban, a tátraházi medencében (Tokarna) gyűjtötte Simonkai L. ! 

 1890 júl. 7— 8-án. (Magyar Nemz. Múz. Herb.). 



A C. carinthiacum Vest. (= ovatum Hoppé) a Köz- 

 ponti- és Keleti-Alpok növénye és egészen más csoportba tarto- 

 zik. Levélhónalji meddő hajtásokat sohasem viselj, szárán két 

 szőrléc van, levelei csak tövükön pillásak, csészelevelei tojás- 

 dadok, lekerekítettek, kopaszok, murvái fűneműek. Az egész 

 növény a gyöngédség benyomását kelti. Az erdélyi Kárpátokban 

 nem terem. Schur (En. 122) növénye részben a C. Lerchen- 

 feldianum, részben a C. cerastioides hez sorolandó. 



15. Cerastium rigidum (Scop.) Vitm. s. str. Oesterr. Bot. 

 Zeitschr. 1905. p. 433. 



Sjn.: Centunciüus rigidus Scop. FI. Carn. ed. 2.(1772)1. p. 322. ü. tab. 

 19. fig. 552. — Cerastium rigidum Vitmann Summa plánt. III. p. 137. 



Diagn. és leírás : Oesterr. Bot. Zeitschr. i. h. 



Földrajzi elterjedése : Appeninek (?), Délkeleti Alpok, 

 Dinári Alpok, Bosznia és Hercegovina, Délkeleti Kárpátok 

 alhavasi és havasi régiójának nyílt köves vagy árnyékos helyein, 

 főleg mészkőtalajon. 



Alpibus Plisivica et Velebit in Lika (Vukotinovic ! Schiller 

 et Stark !), alpe Lasariovatz im Resiathal (Jabornegg !), Vitorag, 

 (Stadlmann 1), Sátor planina, Veliki Sátor (Janchen !), Piazenica 

 prope Bugojno (Hand. Mázz. Janchen !), Pociteljski Vrh. (Watzl !), 

 Jankovo brdo (Janchen u. Watzl !). Dinári Alpok : Klacari vrh 

 (Janchen ! Watzl !), Veliki Bat (Watzl !) ; Oprav, Ljubusa pl. 

 (0. Reiser!). Kárpátok (Kitaibel ! in Herb. Willd. 9077), Szurul 

 (Kerner !). 



var. Beckianum (Haiiíl.-Mazz. et Stadlm.) Borza. 



Syn. : Cerastium Beckianum Hand. -Mázz. et Stadlm. in Oesterr. Bot. 

 Zeitschr. 1905 p. 433. — C. strictum Beck FI. von Südb. II. p. 62, non L. 

 — C. arvense var. virescens Adam. in schaed. 



