58 BORZA 8. 



Diagnózisát és leírását 1. Parlatore FI. Italiana vol. IX. 

 p. 498. 



Földrajzi elterjedése: Isztria, Kapella, Velebit 

 hegylánca, Bosznia, Montenegró, Hercegovina, Albánia, Mace- 

 dónia, Szerbia, Görögország, a havasok és havasalji tájak nyílt 

 köves helyein, termőhely szerint változva külső alakjában, főleg 

 pedig méreteiben (f. robustum, pauciflorum semigiabrum v. pin- 

 dicolum, bosniacum). 



Horvátország: Klek ad Ogulin (Borbás ! Perlaky ! 

 Lengyel ! Filarszky I Moesz ! Kümmerle !). Goritia : mte Ciaun 

 presso Aidussnia (Marchesetti !), Kaveberg Görzben (Tommasini ! 

 Denhnam !). Dinári Alpok : monte Lisau (Janchen !), Rikitnica 

 Schlucht pr. Kegatice (Fialal Curivil), Biela glavica in Vran 

 (Reiser !), Vlasic prope Travnik (Beck u. Brandis I). Mali Prenj 

 pr. Jablanica (Herzog ! Fiala !), Veliki Prenj planina (Maly I), Tres- 

 kavica pl. (Maly!), Corstnica pl. Jelenak (Fiala! Herzog!), Románja 

 pl. Velika Stjena (Maly ! Fiala !), mte Vlassich (Brandis ! Sendt- 

 ner ! sub nonime C. repens.) 



Dalmácia mte Kamenitza in Prologh (Pichler !) 

 Montenegró: Crna planina in Korn (det. Degen I) 



Valisnica do., Durmitor (Curcic !). 



Hercegovina: Von Konjica nach Podorasec (Fiala!), 



Plasa pl., (Maly !), Vrsocicapl : Leljen (Maly !) ; Vukusa pl. Meg- 



jegja a Drina (Maly !). 



Albánia borealis: Treptlike (Szyszylovicz it. mont. 

 1886!); Smolika distr. Koritza (Bald ! It. IV. No.'222). — Mace- 

 dónia: Alpe Jablanica calcar. (Dimonie !). — R u m e 1 i a 

 (Frivaldszky sub nom. C. repens L. jux. DC. in Herb. Hayn. !). 

 G r a e c i a : In regioné alp. Parnassi, Tripios vrachos (De Held- 

 reich Herb. Norm. Graec 2666 !), Pindus Agrapha, Dolopia vete- 

 rum in reg sup. Pindi, summi mtis Karava (Haussknecht It. 

 graec. 1885!). 



A tőalakkal együtt fordul elő a f. robustum G. Beck. in 

 FI. von Südb. 329 (1891) In omnibus partibus maior. Caules ad 

 40 cm longi. Fólia lanceolata, basim versus longius acuminata, 

 parce pilosa (glanduloso-pilosa et lanuginosa). Inflorescentia 

 laxa, cum ramis saepe divaricatis. Pedunculi florum infimorum 

 2 — 4 cm. longi, sicut inflorescentiae axes densissime-pilosi. 



Boszniában a Vratlo planinán (Beck !) ; Starigrad (K. 

 Maly !). Mte Karimán super Rikavac-Kuci (Iter Alb. VI. 1898. 

 No. 317 Baldacci). Komanja planina in Felsschlucht u. GeröU d. 

 Novakova stiena (Maly !), Greca ad Klementi (Iter alb. VIII. 

 1900 No. 160 Bald.!). Hercege v. ad Podorasac (Fiala!). 



f. pauciflorum G. Beck in FI. von Südb. 329 (87) DiflFert 

 caulibus humilioribus et cyma uniílora a typo. Höchste Krhebung 

 d. Bjelasnica (Maly !). mte Zijovo, distr. Kuci (Iter. alb. VIII. 

 1902 No. 230 Baldacci !). 



