52 BORZA B. 



völgy a galíciai oldalon (Üchtritz !), Oreok nyerge (K. Fritze !). 

 Liptói havasok, Pyszua Galiciában (Kuhn !), Felső Koscielisko- 

 völgy Galíciában (Heuaer !), Koscíelísko-völgy (Lingelsheim ! 

 Engler ! Üchtritz ! Ascherson !), ad lacum alpinum Racskova 

 Liptoviae (Herb. Beiiffel — Haynald I), Bélai mészhavasok, Drechs- 

 lerhauschen (Mágocsy ! Bodm. ! Lingelsheim !), Chocs, Lucski mel- 

 lett (Schöbel !), Szepesség (Kit. őrig. sub C. eriophomm), in 

 Virágkert (Szontagh ! det. Schur = C. víllosum). Babiagora (Ke- 

 lekü I J. Zimmermann !). 



Keleti Kárpátok: Radnai havasok (Porcius 1 Herzog! 

 Pax !), Ünőkő (Wolfif ! Czetz ! Baumgarten ! Weberbauer !) Koron- 

 gyis (Czetz ! Pax !), Szentgyörgy (Czetz), Ceahláu (M. Pantazi ! 

 Grin^escu 1), Nagyhagymás, Baláubánya (Kümmerle ! Weberbauer ! 

 Pax !), Curmatura Csíkszentdomokosnál (Pax !). Zagan a Csukás 

 mellett (Nicolescu ! Borza !) ; Bucsecs (Richter ! Fuss ! Michels- 

 dörfer ! Schube ! Anlrá ! Kotschy et N. Brucker ! sub C. Soleirolii), 

 Caraimanu csúcs (D. Bartolomeu ! Grecescu I), la Omu, (Römer! 

 Grecescu ! Bartolomeu !), Királykő (Baurag. ! Lerchenfeld ! Kotschy ! 

 Schur !), Malaesti (Weberbauer ! Limpricht !), Nagykőhavas (Fro- 

 nius ! Pax ! Schube !) Vrf. Cápráriata (Fuss !j ; Negoi (Fuss ! 

 Baumgarten ! Grintescu !), Valea Doamnii (Baumg, !), Bulea ten- 

 gerszem (Unger !). Lotru-hegység Romániában: Repetele ad Piatra 

 albá (Kimakovicz !}, Retyezát, Vrf. Papusa (Jávorka !), Strunga 

 (Wínkler !). Paring-havasok (Limpricht ! Barth. ! Pax !). Godeanu 

 (Grecescu !), Szárkó (Rochel ! 1835). In Banatu (Sadler et Kitaibel ! 

 sub C. eriophorum). Gugu hegység (Danichich !). 



Bosznia: Treskavica (Beck !), Sar planina (Adamovic !), 

 Midzor-Stara planina (Dr. PetrovicI), Vranica planina auf der 

 Vitesna (Beck ! Brandis 1). 



Bulgáriában gvüjtötték : Rilo Planina in monte Lopus- 

 nica 2300 m. (Schneíder et Bergmann ! Iter balc. 1907 Nr. 836.) 

 et in summis alp. moníis Rilo (Adamovic ! sub C. Ríloense Adam. 

 in schaed.). 



Előfordulásának körülményei szerint a C. lanatum vege- 

 tatív szervei, levelei és szőrképleíei nagyon változatosak. Ezért 

 határozták meg oly sokszor tévesen főleg az erdélyi botaniku- 

 sok, s innen a sok szinonim név. A hosszú alaksorozatból kivál- 

 nak a következő formák : 



f. deminutum (Schur) Borza. 



Syn. C. lanatum Lam. b. deminulum Schur. En. p. 123. — C. micro- 

 phyllum Schur herb. Trans. in schaed. et. En. 123. — C. Soleirolii (non 

 Ser.) Simk. En. p. 134 pro parte. 



Foliis minímis oblongís vei obovatis víllosis ; plánta altíor 

 et elatior quam forma typica. 



Bucsecs (Fuss!), Malaesti (Limpricht!), Árpás -Podrusel 

 (Schur!), Negoi (Fuss! Herb. 32891), Szárkó, a Bánságban 

 (Rochel 1). 



