48 BORZA 8. 



megjelölve minden esetben, kétségtelen, hogy inkább csak a 

 mésztalajt kedveli. Grániton vagy kristályos palákon is terem, 

 de csak a mészhegyek közelében. 



A C. latifolium magában álló régi faj, mely nem mutat 

 nagy hajlandóságot alaksorozatok létesítésére és nem is keresz- 

 teződik tudomásunk szerint. Amit Zapaíowicz C. tatrense 

 néven (Bull. int. Acad. Cracov. 1910, vol. 6. p. 437.) mint a C. 

 lanatum és latifolium hybridjét ir le, a diagnózis szerint 

 nem lehet más, mint igazi tiszta lanatum. A legfontosabb 

 jellegek: virágzat, szőrözet kizárják azt, hogy C. latifoliumra 

 gondoljunk. Rendszertani és földrajzi elterjedés szempontjából 

 kitűnően megvilágítják a C. latifoliumot a következő cikkek : 



B. Stein: Drei Cerastien Ö. B. Z. (1778) 18. old., Ce la- 

 kó vsky: Ö. B. Z. (1876) 216. old. és ugyanő az Ö. B. Z. 

 1877. évf.-ban. 



3. Cerastium uniflorum Murith in Le guide bot. dans le 

 Valais. (1810), p. 60. 



Syn.: C. glaciale Gaud. DC. Prodr. 1. (1824), 419. — C. obtusatum 

 Kit. in Linnaea (1863) 523. ex őrig. in Mus. Nat. Hung. — C. latifolium S 

 subacaule Hegetschw. Reise in Gl. (1825), p. 151. et Gaud. helv. 3. (1828), 

 p. 250. — C. latifolium y intermedium Hegetschw. 1. c. et Gaud. helv. 3. 

 249. — C. latifolium L. p angustius in G. Wahlenberg, FI. Carpat. princ. 

 (1814), p. 189. 



Icon : Reichenb. icon. f 4974. 



Földrajzi elterjedése: Norvégia, Alpok, Nyűg. Kár- 

 pátok, Kaukázus. Kristályos palákon terem, a havasi tájak nyílt, 

 köves helyein. 



Magas Tátra: Tátra-Tarpatak (Simonkai !), Öt-tó mellett 

 (Engler! Simonkai! Pax!), Kék- tó felett (Filarszky !), Jégvölgyi 

 csúcs (Pax ! Nyárády ! — kopaszabb levelű példányokkal), Ten- 

 gerszemcsúcs (Weberbauer !), Kis-Tarpataki völgy (Pax I Fritze ! 

 Weberbauer! Lingelsheim I), Felkai völgy. Virágosvölgy (Behusch!), 

 Közelebbi megnevezés nélkül a Tátrából (Rehmann !), továbbá 

 Willdenow herb. 9088. sz. alatt C. latifolium néven „ex alpibus 

 Carpatorum légit Kitaibel"! Vordere Leiten Scepusii (Heuflfel! 

 1827 és Mauksch I), Kriván (gránit, 2200 m. Pax !), Havra, Bélai 

 mészhavasok (Wagner !). 



Az erdélyi Kárpátokban nem fordul elő a C. uniflorum. 

 A Nemz. Múz. növénytárában C. latifolium néven néhány 

 igazi C uniflorum „in alpibus Bucsecs Jul-Aug. leg. Fuss. 

 Herb. Dr. Jul. Tausch" talán cédulacsere révén került ide. 

 Schur adatai Enum. 121. nem nyertek megerősítést, újabb 

 botanikusok nem találták sehol Erdélyben. 



A C. obtusatum Kit. in Linnaea (1863) 523. közölt 

 leírása s a Nemz. Múz. origináléi szerint szintén a közönséges 



C. uniflorum, melyen véletlenül több „fólia obovata, obtusa" 

 látható a közönséges tojásdad-lándzsás levél mellett, melyeket szin- 

 tén megemlít : in quibusdam speciminibus fólia oblonga angustiora. 



