6 I8TVÁNPFI GY. 



marább megtudhatja azt, hogy lesben áll e már szőlejében a 

 Plasmopara vagy pedig hogy még nem kell félnie támadásától. 

 Természetesen az évszak további folyamán is alkalmazhatja ezt 

 a próbát, nemcsak májusban. így teszem, ha június 1 — 2-án 

 voltak nagy esők, ehhez az időponthoz 11 — 13 napot adva, ki- 

 számíthatja, hogy a Plamospara június 14 — 15 között fog jelent- 

 kezni. Ha azonban június 7 — 9-én próbát állít be, esetleg már 

 9 — 10-ikén is biztosat tudhat. 



A rövidebb lappangási időszakok évadjában is lehet két- 

 szer próbát beállítani, de ez nem annyira szükséges, mint a 

 tenyészet kezdetén a tavasszal való megállapítás, mikor t, i. az 

 elsődleges fertőzések lehető korlátozása a főfeladat. 



A próbához való levelek szedésénél szem előtt tartandó 

 az, hogy májusban csak a tőleveleket szedjük meg, mert hiszen 

 a fertőzés valószínű idejekor nem lehetett még csak alig néhány 

 levél a hajtásokon. Tehát az első olajfoltok csak az alsóbb le- 

 veleken jelentkezhetnek. Azonkívül tekintettel kell lenni a fek- 

 vésre is, általán tanácsos onnan szedni a leveleket, a hol vagy 

 a mely részében a szőlőültetvénynek rendesen vagy leggyakrab- 

 ban szokott pusztítani a Plasmopara és lehetőleg azon kell 

 lenni, hogy az érzékenyebbnek ismert, továbbá hogy a korai 

 fajtákról szedessenek a próbához levelek. Később, június folya- 

 mán már a lombsátor középmagasságában álló leveleket szedjük 

 a próbához. 



A leírt próbákkal egynehány napot nyerhet a gazda^ a mi 

 pedig igen sokat jelent, mert megeshetik, hogy az olajfoltok 

 természetszerű átütését vagyis a lappangási időszak végét be- 

 várva, az éppen közbejött eső miatt nem lehet permetezni, míg 

 ellenben a próbák megejtése után a gazda még elég idővel 

 rendelkezhetett, hogy kényelmesen megpermetezhesse egész sző- 

 lejét. Voltaképpen ebben rejlik ennek a javasoltam módszernek 

 a nagy előnye. 



A Plasmopara életkörülményeinek ismerete tehát ma már 

 annyira kibővült és ebben ezeknek a vizsgálatoknak is nevezetes 

 részük van, hogy gyakorlati használatra a gazda inkubációs, 

 azaz lappangási nyilvántartást vezethet a Plasmopara fertőzése- 

 ket kiváltó esőkről. Ezek szerint az adatok szerint számon- 

 tarthatja a Plasmopara jelentkezését és a mi a fő, ezekhez az 

 adatokhoz szabhatja a védekezésnek, tehát a permetezések és 

 porozások beosztását. 



A gazdának nem kell egyebet tennie, mint a házi naptárba 

 pontosan bejegyeznie az esők időpontját és közelítőleg nagy- 

 ságukat is (azaz esőmérővel 7 — 10 mm-től kezdve kell számon- 

 tartani az esőket), s a megjegyzett naptári időponthoz mindjárt 

 hozzáadja az illető hónapra és időszakra megállapított lappan- 

 gási időt : így akkor előre tudhatja, hogy szőlejében mikor vár- 

 ható a Plasmopara kitörése. A mi pedig az eddigiekhez képest 

 már magában véve óriási jelentőségű haladás. 



