2 ISTVÁNFFl QY. 



nek ismerete, a mi viszont a lappangás végét szabja meg. 

 A mikor azután a betegség kitörhet esetleg — de viszont a 

 körülmények szerint a kitörés el is maradhat. 



Megemlíthetem, hogy Francziaországban Cazeaux — Ga- 

 zaiét meg C a p u s szerzettek nagy érdemeket a lappangási 

 időszaknak tanulmányozásában, mások voltaképen nem is fog- 

 lalkoztak a kérdéssel érdemlegesen, Németországban R u h 1 a n d 

 és F a b e r megkisérlette ugyan szőlőpalánták fertőzése révén a 

 lappangási időszak megállapítását, vizsgálataikat azonban nem 

 vihették dűlőre. 



Vizsgálatainkban egyrészt az esők előidézte, tehát a ter- 

 mészetes módon keletkezett inváziók olajfoltjaival, — másrészt 

 pedig a mesterséges fertőzésekkel ellenőriztük a lappangási idő- 

 szak lefolyását : és mind a két esetben lehető pontosan számba- 

 vettük az időjárási elemeket is. A két módszer közül persze a 

 fertőzés volt a biztosabb. 



A levelek olajfoltja úgyszólván átmenet nélkül jelenik meg 

 egyik napról a másikra, tehát a lappangási idő élesen meg van 

 szabva. De azért természetesen a fertőzés utáni időjárás — meg- 

 figyeléseink szerint — nagy befolyással van az olajfoltoknak 

 nemcsak a megjelenésére, hanem alkotására is. Tavasz utóján 

 vagy a nyár elején az olajfoltok többnyire nagyok, pecsétszerűek, 

 de nem csak azért mivel a szövetek ilyenkor még elég zsengék, 

 hanem főként azért, mivel ezidőtájt az időjárás esősebb és a 

 levegő párázatosabb. Ellenben a szárazabb vagy pedig éppen 

 aszályos időjáráskor fejlődő olajfoltok aprók és szögletesek, 

 mivel a viszonylag szikkadtabb szövetekben a mycélium nehe- 

 zebben tud terjedni a sejtek között és főként nagyon nehezen 

 tud áttörni az érhálózat alkotta akadályokon, gátokon, miért is 

 az olajfolt alakja az érközök szegletes hálószemeihez igazodik. 



A mint jeleztem már — az olajfolt megjelenése, átütése 

 azt jelenti, hogy a Plasmopara a kitörésre készen áll. Ezt, 

 azaz a kivirágzást, kitörést illetően megállapíthattuk, hogy : 



1. ha az olajfolt átütése után a következő 24 órában ki- 

 adósabb eső huU, az olajfolt területén konidiumtartókból álló 

 hófehér sűrű gyep alakjában kivirágzik a Plasmopara ; 



2. de ha az eső az olajfolt tulajdonképeni átütését csak 

 12 — 24 órával előzi meg, akkor a kivirágzás az olajfolt átüté- 

 sével egyidejűleg megy végbe ; 



3. ha pedig az olajfolt megjelenésének várható ideje előtt 

 2 — 3 nappal korábban tartós esőzés áll be, akkor olajfolt nem 

 is mutatkozik, hanem egyenesen kitör a Plasmopara egyik nap- 

 ról a másikra és ez az általunk „olajfoltnélküli kivirágzásnak" 

 nevezett módja a kitörésnek ; 



4. ha pedig az olajfoltok átütésének feltűnésekor száraz 

 vagy éppen aszályos az időjárás, akkor a kivirágzás mindaddig 

 elmarad, a míg nagyobb eső nem vonul át a szőlőn. És csak 



