A Riccia Frostii Austin, stb előfordulása Budapest környékén, 83 



akad egy-egy példa, gyakran a R. crystallina L. typusa s a 

 var. angustior N e e s terméses példáinak társaságában, 

 utóbbiak néha a sekély viz alatt is teremnek kavicsok közt, 

 a midőn lombjuk az őket ellepő légbuborékok miatt köny- 

 nyen feltűnik. A gyűjtési kirándulások során sikerült még 

 Dunaharaszti és Taksony közt az^ országunk flórájában új 

 Riccia commutata J a c k^-oí is felfedeznem," melynek elő- 

 fordulása itt azért nevezetes, mert déli faj, melyet ezideig 

 csak Francia-, Spanyolországból, Dalmáciából s déli Angol- 

 országból ismertünk.^ 



Végig kutatva a haraszti sziget túlsó (nyugati) s a 

 Csepelsziget nagy részének mindkét partját, továbbá a Duna 

 jobb partját, a Ricciát itt megtalálnom éppen oly kevéssé 

 sikerült, mint a Dunának Budapesttől északra eső partjain. 

 Nem lehetetlen ugyan, hogy itt is előfordul, azonban ismerve 

 ennek a növénynek sajátságos talajigényeit, már a meg- 

 felelő termőhelyek hiánya is valószínűvé teszi, hogy itt nem 

 fordul elő. Mivel azonban a partszegélyek alakulása gyak- 

 ran változik, nem lehetetlen, hogy valamikor kedvező ártér 

 kialakulása mellett, itt is megtelepszik. A Riccia Frostii a 

 homokos-agyagos, kissé nedves talajt kedveli, lehet kissé 

 kavicsos, sőt meglehetősen szikes is, a fődolog mindig a 

 talajnak bizonyos nedvességi foka ; mintha némi előszere- 

 tettel viseltetnék olyan helyek iránt, amelyeken az esőviz 

 mosta reá a homokot az agyagra s olyan helyek iránt, 

 amelyen libák járnak. Mindezeken a felsorolt helyeken eléggé 

 ritka. 1917. évben azonban sokkal kiadósabb termőhelyeire 

 bukkantam. Szigetcsép állomás és a falu közt mély gödrö- 

 ket ástak, ezekben, eléggé szikes-agyagos talajon bőven 

 találtuk meg aug. hó 5-én több szaktársam kiséretében tett 

 társas kirándulásunk alkalmával. Ez a termőhely azért fel- 

 tűnő, mert meglehetősen távol esik a' folyó vizétől. A leg- 

 nagyobb mennyiségben azonban Ráczkeve alatt találtuk 

 meg Trautmann, Zsák és Boros szaktársainkkal 1917. 

 évi szept. hó 2-án és 9-én, a csepeli Dunaág mindkét part- 

 ján. Itt az agyagos-homokos-kavicsos ártéren ezerszám nőtt 

 ugyancsak a R. crystallina társaságában, úgy hogy bő készletet 

 gyűjthettünk belőle. 1918 tavaszán itt egyetlen egy gyepet 

 sem láttam ; Boros szaktársunktól pedig arról értesültem, 

 hogy azóta neki sem sikerült ott egy gyepet ^em találnia. 

 Állhatatlan előfordulása a viz állásától függ ; ha termőhelyei 

 el vannak árasztva, avagy túlságosan kiszáradnak, nem fej- 

 lődik; a többi nálunk előforduló Ricciával ellentétben nyári 

 és őszi fejlődésű, kora tavasszal nem található. A R. Frostii 



^ ap. Stephani, Spec. Lapok I. 1898: 31, 



^ Ugyanitt terem a Budapest flórájára nézve új Lindernia pyxi- 

 daria Ali. 



3 L. Müller. Die Lebermoose 11. 1916: 715. 



6* 



