Adatok Budapest Bacillariea-inak elterjedése ismeretéhez. 75 



kesébb flórát találhatjuk azonban a vízesés alatti tó kifolyá- 

 sában, ahol számos igen nevezetes hegyi elem él. Itt az 

 uralkodó faj a Gomphonema olivaceum fLyngb.j E., amely 

 maga is — bár lemegy az alföldi területre is — bővebben 

 terem a hegyi vizekben. Még inkább hegyi elemnek látszik 

 az az alakja, amelyet uar. *stauroneiformis G r u n. néven 

 ismerünk s amely megvan itt épúgy, mint a Dunában Ká- 

 posztásmegyernél. Emellett a Suiirella minuta B r é b., Meri- 

 dion circulare fG r e v.) A g., Navicula gracilis E. var. schizo- 

 nemoides (Kg.) Gr un. s rajtuk kivül számos hegyi faj kisebb 

 példányszámban. Ilyenek : mindenekelőtt a magas hegyekre 

 és az északi területekre jellemző Navicula nivalis E. ('^O. ábraj, 

 amely ugyan igen kicsiny példaszámban fordul elő, de igy is 

 igen élénk jellemzője a budai hegyek patakai hegyi jellegű 

 vegetációjának; a Diatoma vulgare Bory és a var. *Ehren- 

 bergii (Kg.) Grun., amely utóbbiról már a kolozsvári vizs- 

 gálataim során tapasztaltam, hogy hegyi vizeket kedvelő alak ; 

 mindkettő megvan a Dunában is Káposztásmegyernél. A *Na- 

 vicula Rotcana CRabh.j Grun. famely megvan az Ördög- 

 árokban és a ráczkevei zúgóban isA Navicula mutica Kg. 

 var. **producta Grun. (Í5. ábra, Káposztásmegyernél a Du- 

 nában is), Achnanthes lanceolata fBréb.j Grun., amely 

 talán már nem annyira hegyi jellegű, hanem Budapesten csak 

 a Hochbachban leltem, de ott valamennyi vizsgáltam részen 

 elég bőven, ami mindenesétre hegyeket inkább kedvelő vol- 

 tára mutat. Hegyi növények még : Nitzschia Hatzschiana 

 R a b h. Cél a Mátyás-csorgóban isj és Tryblionella angustata 

 W. S m. var. *curta Grun. 



A fentiekből önként következik az az első pillanatban 

 sajátságos jelenség, hogy a Duna benthosa Káposztásmegyer- 

 nél igen sok folyóvízi és hegyi elementumot tartalmaz. Azon- 

 ban ha figyelembe vesszük, hogy még az Alpokból származó 

 növények is lehetnek benne s ha ezek hiányoznak is, a 

 visegrádi szorosban beömlő patakok inficiálják számos ilyen 

 növénnyel, amelyek — mivel a Duna elég sebes folyású és 

 elég hideg — igen jó körülmények közé jutva, igen nagy mér- 

 tékben elszaporodhatnak. Természetesen ezek mellett igen 

 sok álló-, illetve csendesvizi alakot is találhatunk benne, 

 hiszen folyása korántsem olyan gyors, hogy ezek életét lehe- 

 tetlenné tenné. 



Meg kell még említenünk azt a sajátságos Baciilariea- 

 flórát, amely a ráczkevei artézikat köveit boritja. Ezeken a 

 köveken ugyanis a sebesvizi alakok az uralkodók. A legjel- 

 lemzőbb faja a *Nitzschia perpusilla Rabh., amely számos 

 átmenetet alkot a *N. inconspicua G r u n.-hoz. Mindkettő 

 igen sok helyen, folyóvizekben, fellelhető. A Aí. perpusilla 

 Rabh. példái között sajátos teratologikusan görbült alakokat 

 is láthatunk meglehetősen nagy számmal (16. ábraj; a N. 



